title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 360/2014 z  9. apríla 2014 , ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilícia s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Rusku po preskúmaní pred uplynutím platnosti opatrení podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009

text:
               10.4.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 107/13

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 360/2014
   z 9. apríla 2014,
   ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilícia s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Rusku po preskúmaní pred uplynutím platnosti opatrení podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009
   EURÓPSKA KOMISIA
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 2, 5 a 6,
   keďže:
   A.   POSTUP
   1.   Platné opatrenia

               (1)

               Rada na základe antidumpingového prešetrovania (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) uložila prostredníctvom nariadenia (ES) č. 172/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilícia, ktoré je v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“), Egypte, Kazachstane, bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko a Rusku (ďalej len „konečné antidumpingové opatrenia“).

               (2)

               Opatrenia mali formu cla ad valorem stanoveného vo výške 31,2 % pri dovoze z ČĽR s výnimkou spoločností Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) a Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %), vo výške 18,0 % pri dovoze z Egypta s výnimkou spoločnosti The Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %) vo výške 33,9 % pri dovoze z Kazachstanu a 5,4 % pri dovoze z bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko a vo výške 22,7 % pri dovoze z Ruska s výnimkou spoločnosti Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).

               (3)

               Vykonávacím nariadením Rady (EÚ) č. 1297/2009 (3) sa zrušilo antidumpingové clo uložené nariadením (ES) č. 172/2008 na dovoz ferosilícia (FeSi) s pôvodom v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko.

               (4)

               Európska komisia (ďalej len „Komisia“) prevzala 30. novembra 2009 žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie (ďalej len „predbežné preskúmanie“) podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia, ktorú podal vyvážajúci výrobca z Ruska, spoločnosť Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, a s ňou prepojená spoločnosť Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works (spoločne ďalej len „ruská skupina“). Rada prostredníctvom nariadenia (EÚ) č. 60/2012 (4) ukončila čiastočné predbežné skúmanie z dôvodu nedostatočných dôkazov o pretrvávajúcom charaktere zmenených okolností. Ruská skupina predovšetkým nepreukázala, že by jej cenové správanie malo pretrvávajúci charakter. Dumpingové rozpätie stanovené pre ruskú skupinu v pôvodnom prešetrovaní sa preto nezmenilo. Záväzok, ktorý ponúka ruská skupina, sa preto zamietol z rovnakých dôvodov.

         2.   Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti

               (5)

               Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (5) platných konečných antidumpingových opatrení Komisia prevzala 28. novembra 2012 žiadosť o začatie preskúmania pred uplynutím platnosti týkajúceho sa uvedených opatrení podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. Žiadosť podala spoločnosť Euroalliages (ďalej len „žiadateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich viac než 25 % celkovej výroby FeSi v Únii.

               (6)

               Žiadosť sa týkala týchto dvoch krajín: ČĽR a Ruska.

               (7)

               Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

         3.   Začatie preskúmania pred uplynutím platnosti

               (8)

               Komisia po porade s poradným výborom dospela k záveru, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, a 28. februára 2013 prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (6) (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) oznámila začatie preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.

         4.   Prešetrovanie
   4.1.   Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie

               (9)

               Prešetrovanie pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2012 do 31. decembra 2012 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2012 (ďalej len „dotknuté obdobie“).

         4.2.   Strany, ktorých sa prešetrovanie týka

               (10)

               Komisia o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti oficiálne informovala žiadateľov, ostatných známych výrobcov z Únie, vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a Rusku, neprepojených dovozcov, používateľov, o ktorých bolo známe, že sa ich toto prešetrovanie týka, ako aj zástupcov vyvážajúcich krajín. Zainteresované strany dostali možnosť písomne vyjadriť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.

               (11)

               Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody, na základe ktorých by mali byť vypočuté, boli vypočuté.

               (12)

               Vzhľadom na očividne vysoký počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a neprepojených dovozcov v Únii zúčastňujúcich sa na prešetrovaní sa v oznámení o začatí preskúmania počítalo s výberom vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v kladnom prípade k nemu pristúpiť, boli vyššie uvedené strany požiadané, aby sa Komisii prihlásili do 15 dní od začatia preskúmania a poskytli jej informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania.

               (13)

               Vzhľadom na to, že z ČĽR informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania poskytol a ochotu spolupracovať s Komisiou vyjadril len jeden vyvážajúci výrobca, rozhodlo sa, že v prípade vyvážajúcich výrobcov v ČĽR sa vzorka nevyberie. Po tom, ako tento vyvážajúci výrobca dostal dotazník, rozhodol sa, že ďalej nebude spolupracovať. Preto sa usudzuje, že v ČĽR na prešetrovaní nespolupracoval žiadny vyvážajúci výrobca.

               (14)

               Pokiaľ ide o Rusko, všetci známi ruskí výrobcovia boli vyzvaní na spoluprácu na prešetrovaní, konkrétne Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant, NLMK a ruská skupina. V rámci súčasného revízneho prešetrovania s Komisiou spolupracovala iba jedna ruská skupina.

               (15)

               Od neprepojených dovozcov neprišla žiadna odpoveď na dotazníky. Preto sa usudzuje, že v Rusku na prešetrovaní nespolupracoval žiadny neprepojený dovozca.

               (16)

               Odpovede na dotazníky prišli od šiestich známych výrobcov ferosilícia v Únii zo siedmich. Vzhľadom na relatívne obmedzený počet výrobcov v Únii sa na účely revízneho prešetrovania neplánoval výber vzorky.

               (17)

               Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností:

                           a)

                           Výrobcovia v Únii:

                                       FERROATLANTICA Group:

                                       Ferroatlantica S.L. – Madrid, Španielsko

                                       Ferropem – Chambéry, Francúzsko

                                       HUTA LAZISKA S.A. – Laziska Gorne, Poľsko

                                       OFZ a. s. – Istebné, Slovensko

                                       TDR LEGURE d.o.o. – Ruse, Slovinsko

                                       VARGON ALLOYS A.B. – Vargon, Švédsko.

                           b)

                           Používatelia z Únie:

                                       Aperam SA – Luxembursko

                                       Ugitech – Ugine, Francúzsko.

                           c)

                           Vyvážajúci výrobca v Rusku:

                                       ruská skupina:

                                       JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant (Čeľabinský elektrometalurgický kombinát, ďalej len „JSC CHEMK“) – Čeľabinsk, Rusko

                                       JSC Kuznetsk Ferroalloy Works (Kuzneckie ferrosplavy, ďalej len „JSC KF“) – Novokuzneck, Rusko

                                       RFA International LP (ďalej len „RFAI“) – Mishawaka, USA.

                           d)

                           Výrobcovia v analogickej krajine:

                                       Elkem AS, Oslo, Nórsko

                                       FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Nórsko

                                       Finnfjord AS, Finnsnes, Nórsko.

         B.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
   1.   Príslušný výrobok

               (18)

               Príslušný výrobok je ferosilícium, ktoré je v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90, s pôvodom v ČĽR a Rusku.

               (19)

               Ferosilícium sa vyrába v elektrických oblúkových peciach prostredníctvom zníženia obsahu kremeňa, pričom sa používajú uhlíkové výrobky. Ide o energeticky náročný proces. Ferosilícium sa predáva vo forme hrúd, zŕn alebo prášku a existuje v rôznych akostiach v závislosti od obsahu kremíka a obsahu nečistôt (napr. hliníka). Ferosilícium s obsahom kremíka 70 % a viac sa považuje za veľmi čistý produkt. Produkt s obsahom kremíka viac než 55 % a menej než 70 % je stredne čistý a s obsahom kremíka menej než 55 % je málo čistý. Príslušný výrobok sa používa najmä ako odkysličovadlo a ako liatinový prvok v železiarskom a oceliarskom priemysle.

         2.   Podobný výrobok

               (20)

               Ferosilícium, ktoré výrobné odvetvie Únie vyrába a predáva v Únii, a ferosilícium, ktoré sa vyrába a predáva v Nórsku (ďalej len „analogická krajina“), keďže ČĽR je krajina s iným ako trhovým hospodárstvom a v rámci tohto prešetrovania nebola prešetrená, ako aj v Rusku majú v podstate rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a rovnaké základné využitie ako ferosilícium vyrobené v ČĽR a v Rusku a predávané na vývoz do Únie. Považujú sa preto za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

         C.   PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU DUMPINGU

               (21)

               V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa skúmalo, či je pravdepodobné, že uplynutie platnosti existujúcich opatrení povedie k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu z oboch príslušných krajín.

         Dovoz z ČĽR
   1.   Úvodné poznámky

               (22)

               Ako sa uvádza vyššie v odôvodnení 13, na prešetrovaní nespolupracovali žiadni čínski vyvážajúci výrobcovia. Pri nulovej spolupráci vyvážajúcich výrobcov v ČĽR preto celková analýza vrátane výpočtu dumpingu vychádza podľa článku 18 základného nariadenia z dostupných skutočností.

               (23)

               Pravdepodobnosť, či dumping bude pokračovať alebo sa opakovane vyskytovať, sa preto posúdila prostredníctvom žiadosti o preskúmanie pred uplynutím platnosti v kombinácii s inými zdrojmi informácií, ako sú obchodné štatistiky o dovoze a vývoze (údaje Eurostatu a Číny týkajúce sa vývozu), a ďalšími verejne dostupnými informáciami.

               (24)

               Odmietnutie spolupráce ovplyvnilo porovnanie normálnej hodnoty s vývoznou cenou rôznych typov produktu. Ako je vysvetlené ďalej v odôvodnení 30, považovalo sa za vhodné určiť normálnu hodnotu aj vývoznú cenu globálne, konkrétne na základe jediného produktu, v súlade s článkom 18 základného nariadenia.

               (25)

               V súlade s článkom 11 ods. 9 základného nariadenia sa rovnaká metodika ako tá, ktorá sa použila na zistenie existencie dumpingu v pôvodnom prešetrovaní, použila zakaždým, keď sa zistilo, že sa okolnosti nezmenili.

         2.   Dumping dovozu počas ORP
   2.1.   Určenie normálnej hodnoty

               (26)

               Komisia v oznámení o začatí preskúmania vyzvala všetky zainteresované strany, aby vyjadrili pripomienky k jej návrhu použiť Nórsko ako tretiu krajinu s trhovým hospodárstvom na účely stanovenia normálnej hodnoty v súvislosti s ČĽR. Nórsko bolo použité ako analogická krajina v pôvodnom prešetrovaní. Keďže k tomuto aspektu nemala pripomienky žiadna zainteresovaná strana, rozhodlo sa, že na stanovenie normálnej hodnoty pre ČĽR v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia by sa malo za analogickú krajinu znovu vybrať Nórsko.

               (27)

               V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa najprv preskúmalo, či celkový objem domáceho predaja podobného výrobku spolupracujúcimi výrobcami v Nórsku nezávislým zákazníkom bol reprezentatívny v porovnaní s celkovým objemom vývozu z ČĽR do Únie, konkrétne či celkový objem takého domáceho predaja predstavoval aspoň 5 % celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Únie. Na základe toho sa skonštatovalo, že domáci predaj v analogickej krajine bol reprezentatívny.

               (28)

               Takisto sa preskúmalo, či domáci predaj podobného výrobku možno považovať za predaj v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Zistil sa preto pomer ziskového domáceho predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas ORP.

               (29)

               Normálna hodnota preto vychádzala zo skutočnej domácej ceny, ktorá sa vypočítala ako vážený priemer ceny ziskového domáceho predaja uskutočneného počas ORP.

         2.2.   Určenie vývoznej ceny

               (30)

               Ako sa uvádza vyššie v odôvodnení 24, čínski vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali na prešetrovaní. Vývozná cena sa preto určila na základe najlepších dostupných informácií v súlade s článkom 18 základného nariadenia.

               (31)

               Objem a dovozné ceny týkajúce sa všetkých troch číselných znakov KN uvedených v odôvodnení 18 sa najskôr získali z databázy Eurostatu o dovoze a rozdelili sa podľa kvality. Keďže sa považovalo za vhodné stanoviť vývoznú cenu na základe priemeru, získané údaje týkajúce sa číselných znakov KN 7202 29 10 a 7202291090 boli prispôsobené obsahu kremíka číselného znaku KN 7202 21 00. Ide o jednu z metód, ktoré sa v žiadosti o preskúmanie navrhujú na odhadnutie celkového objemu dovozu na základe kvality FeSi 75 %. Objem a dovozné ceny týchto troch číselných znakov KN sa zjednotili a zvážili, aby sa získala priemerná hodnota.

               (32)

               Táto priemerná dovozná cena na úrovni nákladov, poistenia a prepravného (ďalej len „CIF“) sa napokon upravila tak, že sa z nej odpočítali najmä náklady na dopravu, aby bolo možné získať hodnotu zo závodu. Predajná cena sa preto stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia na základe zaplatenej alebo splatnej ceny uvedenej v štatistikách Eurostatu týkajúcich sa dovozu.

         2.3.   Porovnanie a úpravy

               (33)

               Porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. S cieľom zaistiť spravodlivé porovnanie sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia zohľadnili aj rozdiely, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien. S cieľom zohľadniť vývozné clo sa vykonali úpravy najmä podľa údajov uvedených v žiadosti o preskúmanie, keďže čínski vyvážajúci výrobcovia odmietli spolupracovať.

         2.4.   Dumping počas ORP

               (34)

               Na základe uvedeného sa konštatovalo, že dumpingové rozpätie vyjadrené ako percento čistej ceny na hranici Únie pred preclením predstavuje 165 %.

               (35)

               Je však potrebné poznamenať, že celkový objem dovozu príslušného výrobku do Únie sa prudko znížil po uložení pôvodných opatrení a že uvedené dumpingové rozpätie sa stanovilo na základe obmedzeného objemu dovozu (konkrétne menej než 2 500 ton počas ORP).

               (36)

               Preto pre úplnosť analýzy sa preskúmalo aj cenové správanie čínskych vyvážajúcich výrobcov na troch najdôležitejších trhoch mimo Únie, konkrétne v Japonsku, Južnej Kórei a Spojených štátoch amerických (ďalej len „USA“).

               (37)

               Na tento účel sa použili údaje týkajúce sa čínskeho vývozu s cieľom stanoviť cenu čínskeho vývozu do Japonska, Južnej Kórey a USA. Porovnanie so stanovenou normálnou hodnotou takisto preukázalo existenciu dumpingu pohybujúceho sa v rozmedzí 86 % a 92 % v závislosti od cieľovej krajiny.

         3.   Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení
   3.1.   Výrobná kapacita ČĽR

               (38)

               ČĽR je ďaleko najväčším výrobcom FeSi na svete. Výrobná kapacita sa odhaduje na 10 až 11 miliónov ton ročne počas ORP. Z toho dôvodu sa vo výrobnom odvetví ČĽR podľa odhadu využívalo 50 % jej výrobnej kapacity. To znamená, že súčasná voľná kapacita dosahuje približne 5,5 milióna ton ročne, čo predstavuje takmer sedemnásobok celkovej spotreby Únie. Napriek tejto súčasnej nadmernej kapacite a na základe informácií poskytnutých žiadateľom sa zdá, že kapacita v ČĽR sa stále rozširuje, keďže sa v súčasnosti stavajú väčšie a výkonnejšie pece.

               (39)

               Neexistujú dôkazy, ktoré by naznačovali, že by úroveň spotreby na čínskom domácom trhu alebo na trhoch tretích krajín výrazne klesla a že by sa tak absorbovala zvýšená výroba v prípade, že by sa mala použiť voľná kapacita čínskych výrobcov.

         3.2.   Atraktívnosť trhu Únie

               (40)

               Po uložení konečných opatrení vo februári 2008 dovozy z ČĽR postupne klesli a stali sa okrajovými, predstavujúc menej než 1 % spotreby Únie počas ORP. Po tom, čo dovozy dosiahli vrchol v roku 2007 na úrovni 330 400 ton, klesli na menej než 2 500 ton v roku 2012. Na základe pozorovanej cenovej úrovne však trh EÚ zostáva naďalej atraktívny pre čínsky vývoz ferosilícia.

               (41)

               Ako už bolo uvedené v predchádzajúcej časti, v ČĽR dochádza k výraznému prebytku výrobnej kapacity, čo naznačuje silnú motiváciu nájsť alternatívne trhy, ktoré by absorbovali tento prebytok výrobnej kapacity. V dôsledku viacerých obmedzení vývozu uložených čínskou vládou (konkrétne vývozné clo vo výške 25 %, nevratná DPH vo výške 17 % a vývozné licencie) však čínske vývozy celkovo klesli z vrcholu na úrovni 1,5 milióna ton v roku 2007 až na úroveň 0,4 milióna ton v roku 2009. Od roku 2010 sa však v celkovom vývoze zaznamenalo oživenie a objem vývozu sa zvýšil na úroveň 0,8 milióna ton a podľa odhadu na úroveň 0,7 milióna ton v roku 2013. Najnovšie údaje naznačujú stabilnú úroveň vývozu, ktorej objem presahuje celkovú spotrebu Únie.

               (42)

               Napriek týmto obmedzeniam vývozu čínski výrobcovia vyviezli významný objem FeSi na trhy na celom svete, ktoré nepodliehajú žiadnym obmedzeniam dovozu (konkrétne Japonsko, Južná Kórea a USA).

               (43)

               Na prvý pohľad by ázijský trh mohol byť alternatívnym trhom, ktorý by absorboval časť čínskeho prebytku výroby. Podľa informácií predložených žiadateľom však v dôsledku najnovšieho vývoja na príslušnom trhu môže byť čínsky vývoz na tento trh menej atraktívny.

               (44)

               Ázijský trh bude v skutočnosti vážne ovplyvnený vstupom do výroby dvoch nových projektov v Malajzii týkajúcich sa ferosilícia (spoločnosti Pertama Ferroalloys a Sarawak Ferroalloys). Odhaduje sa, že od roku 2014 sa ročná výroba ferosilícia v Malajzii zvýši o 420 000 ton a bude sa predávať v susediacich krajinách juhovýchodnej Ázie, najmä v Japonsku, ktoré ročne potrebuje 600 000 ton ferosilícia. Výstup malajzijských výrobných zariadení bude mať negatívny vplyv na čínske vývozy do juhovýchodnej Ázie. Okrem toho už japonskí výrobcovia ocele a juhokórejské oceliarne uzavreli dohody na ročné nákupy výrazných objemov ferosilícia od nových malajzijských výrobcov, v dôsledku čoho sa sťaží čínsky vývoz na tento trh.

               (45)

               Vyvážajúci výrobca vo svojich pripomienkach k zverejneniu tvrdil, že malajzijská výroba bola nadhodnotená. Po overení sa táto pripomienka považovala za odôvodnenú a v dôsledku toho bol objem malajzijskej výroby opravený na úroveň približne 370 000 ton.

               (46)

               Preto sa očakáva, že dodatočná malajzijská výroba zvýši mieru hospodárskej súťaže na tomto už nasýtenom trhu, v rámci ktorého majú v súčasnosti ČĽR a Rusko výrazný podiel na trhu.

               (47)

               Dôvodom zníženého výskytu čínskych výrobkov na trhu Únie počas ORP sú predovšetkým obmedzenia vývozu uložené čínskou vládou uvedené v odôvodnení 41.

               (48)

               Ceny na trhu EÚ by tiež pôsobili ako faktor príťažlivosti umožňujúci absorbovanie nadbytočnej kapacity čínskych výrobcov. Priemerná trhová cena Únie bola v skutočnosti v roku 2012 aspoň taká vysoká ako vývozné ceny čínskych výrobcov pre ich hlavné cieľové krajiny (Japonsko, Južná Kórea a USA), čo ešte viac zdôraznilo atraktívnosť trhu Únie, keď sa predaj do iných cieľových krajín stáva problematickejším.

               (49)

               Možno preto usúdiť, že európsky trh, jeden z najväčších na svete, je naďalej atraktívny pre čínskych výrobcov.

         4.   Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu

               (50)

               Dostupná voľná kapacita v ČĽR a relatívne atraktívna cenová úroveň na trhu Únie vedie k záveru, že existuje riziko zvýšenia čínskeho vývozu príslušného výrobku v prípade, že by platnosť opatrení uplynula.

               (51)

               Vzhľadom na súčasnú a potenciálnu voľnú kapacitu v ČĽR, na skutočnosť, že trh Únie je jedným z najväčších trhov na svete, a na očakávaný tlak na čínske vývozy v juhovýchodnej Ázii možno usúdiť, že vývozcovia ČĽR pravdepodobne zvýšia vývozy do Únie za dumpingové ceny, ak by boli antidumpingové opatrenia zrušené.

         Dovoz z Ruska
   1.   Úvodné poznámky

               (52)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 14, len jedna skupina výrobcov spolupracovala pri konaní. Zistilo sa však, že ruská skupina predstavovala významný podiel celkovej ruskej výroby, t. j. približne 78 % celkovej výroby FeSi v Rusku a pre väčšinu dovozu FeSi pochádzajúceho z Ruska do Únie. Preto sa usúdilo, že informácie poskytnuté ruskou skupinou v kombinácii s inými zdrojmi, ako je žiadosť o preskúmanie a dostupné obchodné štatistiky o dovoze (údaje Eurostatu), sa musia použiť s cieľom posúdiť pravdepodobnosť pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu.

               (53)

               Na výpočet dumpingového rozpätia sa spoločnosti JSC CHEMK a JSC KF, ktoré patria do ruskej skupiny, považujú za prepojené v zmysle článku 143 Colného kódexu (7) ako v pôvodnom prešetrovaní. Z tohto dôvodu sa jednotné dumpingové rozpätie vypočítalo pre celú skupinu prostredníctvom metodiky uvedenej ďalej. Výška dumpingu sa pred určením váženého priemerného dumpingového rozpätia pre celú skupinu vypočítala pre každého vyvážajúceho výrobcu. Treba poznamenať, že táto metodika sa líšila od metodiky použitej v pôvodnom prešetrovaní, pri ktorej sa výpočet dumpingu uskutočnil zhrnutím všetkých príslušných údajov výrobných podnikov týkajúcich sa výroby a predaja. V rámci ukončeného predbežného preskúmania sa použila odlišná metodika. Zmena okolností, ktorá bola dôvodom na zmenu metodiky, spočívala v zmene organizačnej štruktúry skupiny umožňujúcej identifikáciu jednotlivých výrobcov v rámci skupiny, pokiaľ ide o predaj a výrobu.

         2.   Dumping dovozu počas ORP
   2.1.   Určenie normálnej hodnoty

               (54)

               V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa najprv preskúmalo, či celkový objem domáceho predaja podobného výrobku spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami nezávislým zákazníkom bol reprezentatívny v porovnaní s ich celkovým objemom vývozného predaja do Únie, konkrétne či celkový objem takého predaja predstavoval aspoň 5 % celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Únie.

               (55)

               Takisto sa preskúmalo, či bol domáci predaj dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Toto preskúmanie bolo zamerané na druh výrobku, ktorý vyvážajúci výrobca predáva na svojom domácom trhu a ktorý sa považoval za priamo porovnateľný s druhom výrobku predávaným na vývoz do Únie. Domáci predaj daného druhu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, keď celkový objem tohto druhu výrobku predaný vyvážajúcim výrobcom na domácom trhu nezávislým zákazníkom predstavoval minimálne 5 % alebo viac z jeho celkového objemu predaja porovnateľného druhu výrobku vyvezeného do Únie.

               (56)

               Takisto sa preskúmalo, či domáci predaj druhov výrobku možno považovať za predaj v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Zistil sa preto pomer ziskového domáceho predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu pre každý príslušný vyvážaný druh výrobku počas ORP.

               (57)

               Pre druhy výrobkov, pri ktorých sa viac ako 80 % objemu predaja druhu výrobku na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a kde bola vážená priemerná predajná cena tohto druhu výrobku rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady, sa normálna hodnota podľa druhu výrobku vypočítala ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja daného druhu výrobku bez ohľadu na to, či tento predaj bol, alebo nebol ziskový.

               (58)

               V prípade, ak objem ziskového predaja určitého druhu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto druhu, alebo keď vážená priemerná cena tohto druhu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového predaja daného druhu výrobku, ktorý sa uskutočnil počas ORP.

               (59)

               V prípadoch, keď nedošlo k nijakému domácemu predaju konkrétneho druhu výrobku, a v prípade druhov výrobkov, pri ktorých bol domáci predaj nedostačujúci, sa normálna hodnota stanovila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia.

               (60)

               Pri vytváraní normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia sa sumy na predajné, všeobecné a administratívne náklady a na zisky zakladali v súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia na skutočných údajoch týkajúcich sa výroby a predaja spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami podobného výrobku pri bežnom obchodovaní alebo na dostupných údajoch.

         2.2.   Určenie vývoznej ceny

               (61)

               Počas ORP sa vývozný predaj ruskej skupiny do Únie uskutočňoval prostredníctvom RFAI, jej pridruženej spoločnosti (prepojený dovozca), ktorá vykonávala všetky dovozné funkcie súvisiace s tovarom vstupujúcim do voľného obehu v Únii, t. j. funkcie prepojeného dovozcu.

               (62)

               Preto bola vývozná cena podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia vytvorená na základe ceny, za ktorú sa dovážané výrobky prvýkrát opätovne predali nezávislému kupujúcemu, upravenej o všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a opätovným predajom, ako aj o primerané rozpätie na predajné, všeobecné a administratívne náklady (ďalej len „PVA náklady“) a ziskové rozpätie. Na tento účel sa použil skutočný percentuálny podiel PVA nákladov, a keďže nezávislí dovozcovia nepredložili nové informácie týkajúce sa dosiahnutého zisku, použilo sa rovnaké percento zisku ako percento použité v pôvodnom prešetrovaní, konkrétne 6 %.

               (63)

               Ruská skupina tvrdila, že spoločnosť RFAI by sa mala považovať za súčasť jedného hospodárskeho subjektu, keďže obidve priamo kontrolujú a riadia rovnaké osoby a spoločnosti vystupujú ako jeden hospodársky subjekt. V dôsledku toho by sa pri určovaní vývoznej ceny nemali odpočítať PVA náklady a zisk spoločnosti RFAI.

               (64)

               Otázka, či v prípade spojenia medzi ruskou skupinou a RFAI ide o jeden hospodársky subjekt, alebo nie, je irelevantná z hľadiska úpravy na účely stanovenia vývoznej ceny podľa článku 2 ods. 9.

               (65)

               V dôsledku toho, že vývozný predaj ruskej skupiny sa uskutočnil prostredníctvom pridruženej spoločnosti (RFAI), vývozná cena sa musela upraviť odpočítaním primeraného rozpätia na PVA náklady a zisk, ako je výslovne stanovené v článku 2 ods. 9 základného nariadenia. Na základe toho sa tvrdenie musí zamietnuť.

               (66)

               Vyvážajúci výrobca zopakoval tvrdenie o existencii jedného hospodárskeho subjektu a že sa tým predišlo úpravám PVA nákladov a zisku v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. Takisto tvrdil, že aj keď boli úpravy oprávnené, vytvorená vývozná cena by mala zahŕňať iba náklady týkajúce sa dovozu spoločnosťou RFAI a vylúčiť všetky PVA náklady týkajúce sa vývozu jedného hospodárskeho subjektu. Nakoniec vyhlásil, že v tomto prípade nesúhlasí s konštatovaním neexistencie jedného hospodárskeho subjektu.

               (67)

               Existencia jedného hospodárskeho subjektu je irelevantná pre vytváranie vývoznej ceny podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia. Pokiaľ sú splnené podmienky v článku 2 ods. 1 a 9 základného nariadenia, stupeň kontroly alebo integrácie je irelevantný na posúdenie zákonnosti úprav podľa článku 2 ods. 9 (8). V súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia sa od Komisie vyžaduje, aby v niektorých situáciách vytvorila vývoznú cenu a prispôsobila túto vytvorenú vývoznú cenu určitému počtu parametrov vrátane prípadu, keď o stranách „vyjde najavo, že sú v spojení“. Znenie článku 2 ods. 9 základného nariadenia je jednoznačné v tom zmysle, že „sa vykoná úprava“ (zvýraznenie pridané Komisiou). Komisia overila, že RFAI vykonala všetky funkcie, ktoré bežne vykonáva pridružený dovozca v Únii. Spoločnosť RFAI sa skutočne úzko zapája do medzinárodných aktivít skupiny (napr. v rámci podpory zákazníkov, logistiky a harmonogramu dodávok, nákupu investičného tovaru a dôležitých surovín atď.). Tým bola splnená potrebná podmienka pre úpravu podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia, čo odôvodňujú vykonané úpravy. Preto sa dospelo k záveru, že vykonané úpravy sa požadovali na základe článku 2 ods. 9 základného nariadenia.

               (68)

               Vyvážajúci výrobca trval na tom, že z rozhodnutia vo veci Nikopolsky/Interpipe (9) vyplýva, že ak vývozca a prepojený obchodník sú súčasťou jedného hospodárskeho subjektu, úprava vývoznej ceny sa podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia nepovoľuje. Toto tvrdenie je neopodstatnené. Rozhodnutie sa v skutočnosti týka úpravy vykonanej podľa článku 2 ods. 10 bodu i) pre nominálne provízie prijaté obchodníkom, ktorého funkcie sú podobné funkciám zástupcu, ktorý vykonáva prácu za províziu. Uvedená judikatúra je preto v tomto prípade irelevantná, keďže švajčiarska spoločnosť RFAI vykonáva všetky funkcie, ktoré zvyčajne vykonáva prepojený dovozca. Existencia jedného hospodárskeho subjektu nemá rovnaký vplyv na úpravy vykonané podľa článku 2 ods. 10 základného nariadenia, ako v prípade požadovaných úprav podľa článku 2 ods. 9 príslušného nariadenia. Okrem toho nemožno voľne rozhodnúť, či sa môže požadovať úprava primeraného rozpätia na PVA náklady a zisk. Takáto úprava sa vykoná podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia, keď sú strany v spojení.

               (69)

               Pokiaľ ide o rozsah úpravy, tvrdenie týkajúce sa čiastočného odpočítania PVA nákladov a zisku nemožno akceptovať v prípade, že vyvážajúci výrobca nepredloží relevantné dôkazy. Úpravy podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia súvisia s vytváraním vývoznej ceny v najčastejších prípadoch pridruženia. Ak by sa mali celkové PVA náklady a zisk upraviť len čiastočne, takáto zmena by musela byť založená na dôkazoch poskytnutých vyvážajúcim výrobcom vo vzťahu k nákladom, predovšetkým v tom zmysle, či tieto náklady pozostávajú zo špeciálnych výdavkov, ktoré vznikli v súvislosti s akoukoľvek činnosťou nesúvisiacou priamo s dovozom príslušného výrobku medzi dovozom a ďalším predajom.

               (70)

               Ruská skupina tiež tvrdila, že pri výpočte vývoznej ceny by sa v súlade s článkom 11 ods. 10 základného nariadenia nemalo odpočítavať antidumpingové clo, keďže je náležite zohľadnené v cenách ďalšieho predaja a v následných predajných cenách v Únii.

               (71)

               Pri prešetrovaní sa najmä zistilo, že ceny opätovného predaja príslušného výrobku v Únii nezohľadňujú clo zaplatené za 99 % nahlásených operácií. Preto možno dospieť k záveru, že antidumpingové clo nebolo náležite zohľadnené v cenách opätovného predaja ruskej skupiny. Výsledkom je, že tvrdenie ruskej skupiny sa nemohlo prijať a suma antidumpingových ciel sa pri určovaní cien odpočítala podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia.

         2.3.   Porovnanie a úpravy

               (72)

               Porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. S cieľom zaistiť spravodlivé porovnanie sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia zohľadnili rozdiely, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien.

               (73)

               V náležitých a oprávnených prípadoch sa upravili náklady na dopravu, na poistenie, náklady na prekládku v termináloch a manipuláciu, na úver a na provízie v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.

         2.4.   Dumping počas ORP

               (74)

               Podľa článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa vážená priemerná normálna hodnota porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou podľa druhu výrobku na základe cien zo závodu pre jednotlivých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí sú súčasťou ruskej skupiny.

               (75)

               Príslušný vyvážajúci výrobca vyslovil niekoľko tvrdení v súvislosti s výpočtom dumpingového rozpätia.

               (76)

               Po prvé, pokiaľ ide o úpravu ceny kremenca, ktorý kúpila jedna výrobná spoločnosť skupiny od inej výrobnej spoločnosti tej istej skupiny, spochybnilo sa pripočítanie rozpätia zisku 5 % k upravenej nákupnej cene. Argumentom je, že obidve spoločnosti sú členmi rovnakého hospodárskeho subjektu.

               (77)

               Aj keď je argument týkajúci sa jedného hospodárskeho subjektu irelevantný v súvislosti s úpravou ceny kremenca, potvrdilo sa, že transakcie medzi prepojenými stranami možno vykonať bez realizácie zisku. Pokiaľ by sa neuskutočnil nijaký predaj kremenca externým stranám, nemohla by sa preukázať existencia žiadneho zisku. V dôsledku toho sa prirážka zisku z upravenej ceny kremenca vynechala a náležite sa určil upravený dumping.

               (78)

               Druhé tvrdenie sa týkalo toho, ako Komisia uplatnila odporúčania orgánu WTO na urovnávanie sporov v spore s Nórskom týkajúcim sa lososa. V danom prípade bolo odporúčané, že aj prípade, že domáci predaj konkrétneho typu výrobku nie je reprezentatívny, PVA náklady a zisk dosahované v rámci týchto transakcií by sa mali použiť pri vytváraní normálnej hodnoty. Vyvážajúci výrobca takisto tvrdil, že uplatňovanie novej metodiky v rámci preskúmania pred uplynutím platnosti nebolo povolené, keďže by to neumožnila žiadna podstatná zmena okolností.

               (79)

               V rámci vypočutia vyvážajúceho výrobcu Komisia vysvetlila metodiku, ktorú panel uplatnil vo veci týkajúcej sa lososa. Tento vyvážajúci výrobca v odporúčaniach panela naďalej videl porušenie článku 2 ods. 4 a 6 základného nariadenia. Je však úlohou Komisie vykonávať takéto rozhodnutia v rámci jej záväzkov voči WTO. Takáto metodika má vplyv na všetky prípady, a nielen na vyšetrovania, ktoré sa začali na základe článku 5 základného nariadenia.

               (80)

               Na základe tretieho tvrdenia Komisia opravila tie prípady, v ktorých sa náklady jedného vyvážajúceho výrobcu skupiny porovnali s určitým predajom iného vyvážajúceho výrobcu.

               (81)

               Komisia ďalej potvrdzuje, že obrat bol upravený podľa rovnakých kvót ako výrobné náklady, ako napríklad náklady na dopravu, na poistenie a manipuláciu, na uskutočnenie skúšky ziskovosti a náklady na balenie, s cieľom určiť rozpätie dumpingu.

               (82)

               Vo štvrtom tvrdení vyvážajúci výrobca usudzuje, že platné antidumpingové clo bolo neoprávnene odpočítané od vývoznej ceny. Na preukázanie tohto tvrdenia sa uvádza, že vývozné ceny boli o viac než 100 % vyššie v období revízneho prešetrovania než v pôvodnom období prešetrovania, čo údajne dokazuje, že antidumpingové clo bolo zahrnuté do vývozných cien. Navyše sa určité dovozné clá a antidumpingové clá nemali odpočítať, pretože boli údajne zaplatené vopred a vzťahovali sa na budúce obdobie. Okrem toho Komisia nemala zohľadňovať ani náklady na kanceláriu v Japonsku a švajčiarske federálne a kantonálne dane z príjmu.

               (83)

               Vyvážajúci výrobca neposkytol presvedčivé dôkazy o tom, že antidumpingové clo bolo v tomto prípade a pre tento výrobok náležite zohľadnené vo vývoznej cene. Ceny opätovného predaja, ako aj výrobné náklady sa od pôvodného vyšetrovania výrazne zvýšili. Preto zvýšenie vývozných cien nemožno považovať za nezvratný dôkaz o zohľadnení cla. Na preukázanie nerozhodujúceho významu predložených dôkazov Komisia počas obdobia revízneho prešetrovania porovnala vývozné ceny s cenami výrobkov vrátane antidumpingového cla a zistila, že 99 % vývozných operácií nemá vývoznú cenu dosť vysokú na to aby pokryla antidumpingové clo. Nakoniec aj keď sa clo neodpočíta, nestačilo by to na odstránenie zisteného značného dumpingu a nemalo by to ani vplyv na záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu. Preto by to nemalo nijaký vplyv na výsledky súčasného preskúmania pred uplynutím platnosti.

               (84)

               Komisia zistila, že dovozné clá a antidumpingové clá nemožno platiť vopred a že sa tieto clá vyberajú pri dovoze. Skupina navyše použila colný sklad, čo znamená, že clá sú splatné až pri dovoze a predaji, ktoré boli uskutočnené. Okrem toho na základe porovnania účtovnej súvahy z 31. decembra 2012 a auditu účtov bolo jednoznačne zistené, že audítori prekvalifikovali údajné predplatené antidumpingové clá za zaplatené antidumpingové clá ako náklady vo výkaze ziskov a strát.

               (85)

               Náklady za kanceláriu v Japonsku sa netýkali príslušného výrobku, a preto nemali vplyv na výpočet Komisie. Tvrdenie bolo preto zamietnuté. A napokon uvedené švajčiarske dane by sa mohli vyňať len v prípade, že by sa týkali dane z príjmov právnických osôb, čo je na základe odpovede k zverejneniu pravdepodobné. Výpočet dumpingu sa preto náležite upravil.

               (86)

               Upravené úroky z úveru, ktorý poskytla jedna spoločnosť skupiny na Britských Panenských ostrovoch inej spoločnosti skupiny, boli Komisiou upravené ako reakcia na tvrdenie, že takéto úvery sa môžu poskytovať pod hranicou trhových podmienok a v podstate by mali zmysel len v prípade, že by úroky z úveru boli nižšie než tie, ktoré žiada banka. Komisia ďalej potvrdzuje, že rozpätie zisku pre RFAI sa uplatnilo na základe čistej hodnoty faktúry v účtovnej mene spoločnosti a nebolo založené na CIF, ku ktorým sa pripočítali určité náklady.

               (87)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti a na následnú úpravu výpočtu na základe prijatia tvrdení týkajúcich sa predaja kremenca v rámci skupiny, úverov poskytnutých v rámci skupiny a švajčiarskych federálnych a kantonálnych daní z príjmu, dumpingové rozpätie vyjadrené ako percento čistej ceny na hranici Únie pred preclením bolo upravené a predstavuje 43 %.

               (88)

               Treba poznamenať, že na základe predbežného preskúmania uvedeného v odôvodnení 4 sa dospelo k záveru, že ruská skupina uskutočňovala dovozy za dumpingové ceny v období od októbra 2009 do septembra 2010.

         3.   Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení

               (89)

               Pokiaľ ide o analýzu výskytu dumpingu počas ORP, prešetrila sa aj pravdepodobnosť pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu.

         3.1.   Výrobná kapacita Ruska

               (90)

               Rusko je druhým najväčším výrobcom FeSi na svete. Podľa spoločnosti pre prieskum trhu Metal Expert kapacita výroby FeSi v Rusku dosahuje približne 900 000 ton. Zahŕňa to výrobu v peciach, v ktorých sa môže vyrábať FeSi, ale aj iné druhy ferozliatin. Výrobné zariadenie obidvoch výrobcov (t. j. JSC CHEMK a Serov Ferroalloy Plant) v skutočnosti umožňuje prechádzanie z výroby FeSi na výrobu iných ferozliatin v krátkom časovom období. Zariadenia iných ruských výrobcov (t. j. Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK a JSC KF) však umožňujú len výrobu FeSi.

               (91)

               Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca po zverejnení tvrdil, že jeho vlastná informácia nebola zohľadnená pri výpočte výrobnej kapacity Ruska. Ako však bolo uvedené v odôvodnení 52, základný použitý zdroj informácií bol ten, ktorý poskytla ruská skupina. Na stanovenie výrobnej kapacity ďalších ruských výrobcov sa použila správa spoločnosti Metal Expert. Toto tvrdenie preto nebolo prijaté.

               (92)

               Tento vyvážajúci výrobca navyše tvrdil, že výroba JSC CHEMK nebola správne posúdená, keďže podľa jeho tvrdení je prakticky nemožné prejsť z výroby jednej ferozliatiny na inú bez výrazných dodatočných nákladov a časových zdržaní. Dôkazy zistené počas kontroly na mieste v priestoroch JSC CHEMK však preukázali, že pece spoločnosti JSC CHEMK umožňujú prechádzanie z výroby jednej ferozliatiny na inú bez uvedených časových zdržaní. Toto tvrdenie preto nebolo prijaté.

               (93)

               Skutočná výroba počas ORP sa odhadla približne na 633 000 ton (základ FeSi 75 %) s voľnou dostupnou kapacitou dosahujúcou 267 000 ton. Na základe konzervatívneho prístupu a zohľadňujúc výrobnú kapacitu využitú na výrobu iných ferozliatin, voľná kapacita na výrobu FeSi predstavuje aspoň 120 000 ton.

               (94)

               Ruská skupina tvrdila, že odhad voľnej kapacity Ruska bol nesprávne stanovený, keďže Komisia nezohľadnila skutočnosť, že ruská skupina využívala 95 % – 100 % svojej výrobnej kapacity. Ako však bolo uvedené v predchádzajúcom odôvodnení, postupovalo sa aj podľa konzervatívneho prístupu, pričom sa zohľadnila skutočná voľná kapacita. Uvedené tvrdenie preto nebolo prijaté.

               (95)

               Na základe správy spoločnosti Metal Expert sa vysoká voľná kapacita vysvetľuje tým, že domáci dopyt v období rokov 2002 až 2009 výrazne klesol, a to až o 50 %, a potom zostal stabilný až do roku 2012. Výrobná kapacita preto do veľkej miery prekračuje dopyt na domácom trhu. Ruskí výrobcovia sú preto závislí od vývozu.

         3.2.   Atraktívnosť trhu Únie

               (96)

               Napriek existencii súčasných opatrení je trh EÚ naďalej atraktívny pre ruský vývoz. Úroveň dovozu pozorovaná počas ORP preukazuje, že ruský dovoz bol do istej miery ovplyvnený uloženým antidumpingovým clom, ale bol ešte stále výrazne prítomný počas ORP.

               (97)

               Jedna strana tvrdila, že trh Európskej únie s FeSi bude neatraktívny pre globálneho dodávateľa, ako je ruská skupina, a že nastal prudký celkový pokles dovozu, ktorý naďalej pokračoval v roku 2012. Tvrdila, že tento trend sa v budúcnosti nezmení. Preskúmanie obchodných údajov Eurostatu v súlade s článkom 14 ods. 6 základného nariadenia však preukázalo, že ruský dovoz bol pomerne stabilný v období rokov 2010 – 2012.

               (98)

               Pri porovnaní vývoznej ceny príslušného výrobku do Európskej únie s cenou, ktorá sa účtuje za FeSi na trhoch tretích krajín, navyše vychádza najavo, že cena ruskej skupiny do EÚ je vyššia, a to v závislosti od cieľovej krajiny.

               (99)

               Preto sa musí zamietnuť tvrdenie, že trh Únie nie je pre ruských výrobcov atraktívny.

               (100)

               Jedna strana tvrdila, že ruský trh sa stáva čoraz atraktívnejším vzhľadom na viaceré nové projekty, ako sú napríklad Zimné olympijské hry v roku 2014, ktoré by mali posilniť domáci dopyt po oceli a následne zvýšiť domácu spotrebu FeSi. V prvom rade je však potrebné poznamenať, že táto strana neposkytla nijaké relevantné údaje ani odhad, pokiaľ ide o vplyv týchto projektov na domácu spotrebu FeSi. V každom prípade, ak by k takejto situácii skutočne došlo, účinok mal byť viditeľný už v rokoch 2012 a 2013. Dostupné údaje však preukázali, že domáca spotreba zostala stabilná. Okrem toho účinok týchto projektov by bol v každom prípade obmedzeného a dočasného charakteru. Toto tvrdenie sa preto neberie do úvahy. Jedna strana tvrdila, že nadmernú kapacitu v Rusku do veľkej miery absorbuje vývoz na ázijské trhy a do USA. Počas ORP ruskí výrobcovia skutočne vyviezli do celého sveta viac než 73 % svojej výroby. Ako sa však už uviedlo v odôvodnení 93, v Rusku naďalej dochádza k výraznému prebytku výrobnej kapacity v dôsledku klesajúcej domácej spotreby, čo naznačuje silnú potrebu nájsť alternatívne trhy, ktoré by kompenzovali stratu v domácom predaji a absorbovali prebytok výrobnej kapacity.

               (101)

               Ako sa uviedlo v odôvodnení 44, hospodárska súťaž sa na ázijských trhoch zintenzívni vzhľadom na nové zariadenia vybudované v Malajzii, ktoré začnú vyrábať približne 420 000 ton v roku 2014. Táto situácia sťaží ruský vývoz na ázijské trhy.

               (102)

               Ako je vysvetlené v odôvodnení 45, objem malajzijskej výroby bol upravený na úroveň 370 000 ton.

               (103)

               Okrem toho ruskí vývozcovia čelia antidumpingovému vyšetrovaniu v USA na jednom z ich hlavných vývozných trhov v dôsledku údajného značného dumpingového rozpätia.

               (104)

               Preto je nutné vyvodiť záver, že ruskí vyvážajúci výrobcovia do značnej miery závisia od vývozu na trhy tretích krajín, kde bude prebiehať intenzívnejšia hospodárska súťaž. Tým sa pre nich stane trh Únie ešte atraktívnejší.

         4.   Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu

               (105)

               Vzhľadom na uvedené zistenia možno vyvodiť záver, že dovoz z Ruska je naďalej dumpingový a že je veľmi pravdepodobné, že dumping bude pokračovať. Vzhľadom na súčasnú a potenciálnu budúcu voľnú kapacitu v Rusku, na skutočnosť, že trh Únie je jedným z najväčších trhov na svete, ako aj na očakávané rozšírenie kapacity na trh juhovýchodnej Ázie, možno usúdiť, že ruskí vývozcovia by pravdepodobne ešte viac zvýšili vývozy do Únie za dumpingové ceny v prípade, že by platnosť antidumpingových opatrení uplynula.

         5.   Záver

               (106)

               Vzhľadom na uvedené dôvody sa dospelo k záveru, že existuje výrazné a skutočné riziko, že pokiaľ ide o FeSi s pôvodom v ČĽR a Rusku, dumping bude pokračovať v prípade, že platnosť súčasných opatrení uplynie.

         D.   Vymedzenie výrobného odvetvia Únie

               (107)

               Počas ORP sedem známych výrobcov v Únii vyrábalo podobný výrobok. Títo výrobcovia predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia a budú sa ďalej uvádzať ako „výrobné odvetvie Únie“.

               (108)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 16, šesť výrobcov v Únii poskytlo požadované informácie. Podľa odhadov príslušné spoločnosti predstavujú približne 90 % celkovej výroby v Únii a ich situácia sa považuje za reprezentatívnu pre výrobné odvetvie Únie.

         E.   SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE
   1.   Spotreba Únie

               (109)

               Spotreba Únie sa stanovila na základe nesúvisiacich a súvisiacich objemov predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, odhadu týkajúceho sa nespolupracujúceho výrobcu (na základe žiadosti o preskúmanie) a údajov o dovoze z Eurostatu na úrovni číselného znaku KN.

               (110)

               Počas posudzovaného obdobia spotreba Únie vzrástla o 40 %. Je však potrebné zohľadniť, že východiskový rok posudzovaného obdobia (2009) bol mimoriadne zlým rokom vzhľadom na negatívne účinky hospodárskej krízy. Napriek čiastočnému oživeniu po roku 2009 spotreba Únie ešte stále nedosiahla úrovne zaznamenané v priebehu pôvodného preskúmania, keď spotreba v každom roku presahovala 850 000 ton.

                  Tabuľka 1

                  Spotreba

                           2009

                           2010

                           2011

                           ORP

                           Spotreba (v tonách)

                           544 093

                           799 233

                           841 796

                           760 128

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              147

                              155

                              140

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky, žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti, Eurostat.

         2.   Objem, ceny a podiel dovozu z príslušných krajín na trhu

               (111)

               Objemy a podiel dovozu z ČĽR a Ruska na trhu boli analyzované na základe údajov Eurostatu a údajov získaných v súlade s článkom 14 ods. 6 základného nariadenia. Vzhľadom na to, že objemy z ČĽR sú veľmi nízke, dovozy z príslušných krajín sa neposudzovali súhrnne.

         a)   Objem a podiel príslušného dovozu na trhu

               (112)

               Počas posudzovaného obdobia sa zistilo, že dumpingový dovoz do Únie sa z hľadiska objemu a podielu na trhu vyvíjal takto:

                  Tabuľka 2

                  Objem a podiel príslušného dovozu na trhu

                           2009

                           2010

                           2011

                           ORP

                              ČĽR

                           Objem dovozu (v tonách)

                           8 105

                           13 828

                           5 125

                           2 516

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              171

                              63

                              31

                           Podiel na trhu (%)

                           1,5

                           1,7

                           0,6

                           0,3

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              116

                              41

                              22

                              Rusko

                           Objem dovozu (v tonách)

                           74 678

                           53 671

                           29 338

                           40 725

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              72

                              39

                              55

                           Podiel na trhu (%)

                           13,7

                           6,7

                           3,5

                           5,4

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              49

                              25

                              39

                              Príslušné krajiny spolu

                           Objem dovozu (v tonách)

                           82 783

                           67 499

                           34 463

                           43 241

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              82

                              42

                              52

                           Podiel na trhu (%)

                           15,2

                           8,4

                           4,1

                           5,7

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              56

                              27

                              37

                              Zdroj: Eurostat.

               (113)

               Počas posudzovaného obdobia objemy dovozu z príslušných krajín výrazne klesli, a to až o 48 %. Ich podiel na trhu takisto klesol z 15,2 % v roku 2009 na 5,7 % počas ORP. V dôsledku tohto trendu čínsky vývoz takmer prestal existovať na trhu Únie. Ruskí vyvážajúci výrobcovia však naďalej udržiavajú podstatný podiel na trhu, čím sa Rusko stáva štvrtým najväčším vývozcom do Únie.

         b)   Dovozná cena a cenové podhodnotenie

               (114)

               V nasledujúcej tabuľke sa uvádza priemerná cena dumpingového dovozu. Počas posudzovaného obdobia sa priemerná dovozná cena z ČĽR znížila o 38 %. Priemerná dovozná cena z Ruska sa zvýšila o 31 % počas tohto obdobia, ale naďalej zostávala pod úrovňou predajných cien výrobného odvetvia Únie.

                  Tabuľka 3

                  Priemerná cena dumpingového dovozu

                           2009

                           2010

                           2011

                           ORP

                              ČĽR

                           Priemerná cena (EUR/tona)

                           991

                           1 088

                           873

                           611

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              110

                              88

                              62

                              Rusko

                           Priemerná cena (EUR/tona)

                           716

                           776

                           889

                           999

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              108

                              124

                              140

                              Príslušné krajiny spolu

                           Priemerná cena (EUR/tona)

                           742

                           840

                           887

                           976

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              113

                              119

                              131

                              Zdroj: Eurostat.

               (115)

               S cieľom stanoviť cenové podhodnotenie počas ORP boli vážené priemerné predajné ceny podľa typu výrobku spolupracujúcich výrobcov z Únie, ktoré sa účtovali neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, porovnané so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami podľa typu výrobku z dumpingových dovozov spolupracujúcich ruských výrobcov, ktoré boli určené prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, stanovené na základe CIF s príslušnou úpravou týkajúcou sa cla.

               (116)

               Keďže žiadny čínsky vyvážajúci výrobca nespolupracoval v rámci revízneho prešetrovania, cenové podhodnotenie čínskeho vývozu sa určilo porovnaním vážených priemerných cien výrobcov v Únii určených nezávislým zákazníkom na trhu Únie na parite cien zo závodu, s priemernými vývoznými cenami čínskeho vývozu na parite CIF, získanými z Eurostatu, s príslušnými úpravami týkajúcimi sa cla.

               (117)

               Výsledok porovnania vyjadrený ako percento z obratu spolupracujúcich výrobcov v Únii počas ORP preukázal vážené priemerné rozpätie podhodnotenia na trhu Únie v rozmedzí od 6 % do 39 % pre Rusko a do 46 % v prípade ČĽR.

         3.   Dovoz z iných tretích krajín, ktoré nepodliehajú opatreniam

               (118)

               Objem dovozu z tretích krajín na trh Únie sa zvýšil o 33 % počas posudzovaného obdobia v súlade s rastúcim trendom v oblasti spotreby. Podiel dovozu z tretích krajín na trhu zostal relatívne stabilný počas posudzovaného obdobia. Predstavoval približne 70 % spotreby Únie a zaznamenal mierny pokles počas ORP. Zemepisná štruktúra dovozu však bola viac premenlivá s viditeľným zvýšením dovážaných objemov a podielov Brazílie a Nórska na trhu, teda krajín, ktoré zjavne majú prospech predovšetkým zo zvýšenia spotreby.

               (119)

               Priemerné ceny dovozu z tretích krajín sa zvýšili o 22 % počas posudzovaného obdobia a zostávajú vysoko nad úrovňou cien dovozu z ČĽR a Ruska.

         4.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

               (120)

               V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.

               (121)

               Na účely analýzy ujmy sa hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie posudzuje na základe takých ukazovateľov ako výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem výroby, podiel na trhu a rast, zamestnanosť, produktivita, veľkosť skutočného dumpingového rozpätia a zotavenie sa z dumpingu v minulosti, priemer cien na jednotku, priemer nákladov na jednotku, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť navýšenia kapitálu, akcie a pracovné náklady.

         a)   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

               (122)

               Výroba výrobného odvetvia Únie sa výrazne zvýšila počas posudzovaného obdobia. Nárast bol najvýraznejší v období rokov 2009 až 2011, keď sa výroba zvýšila o 178 %. Následne počas ORP zostala stabilná. Poznamenáva sa, že východiskový rok posudzovaného obdobia bol výnimočný vzhľadom na hospodársku krízu, preto sa vyznačoval nezvyčajne nízkou úrovňou výroby. V skutočnosti, bez ohľadu na významné oživenie po roku 2009, je potrebné pripomenúť, že výroba výrobného odvetvia Únie ešte stále nedosiahla východiskovú úroveň pôvodného prešetrovania (rok 2003), počas ktorého zaznamenaná úroveň výroby presahovala 270 000 ton

                  Tabuľka 5

                  Výroba výrobného odvetvia Únie spolu

                           2009

                           2010

                           2011

                           ORP

                           Výroba (v tonách)

                           81 147

                           192 495

                           225 376

                           224 540

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              237

                              278

                              277

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanie.

               (123)

               Výrobná kapacita zostala relatívne stabilná počas posudzovaného obdobia a počas ORP sa zaznamenalo mierne zvýšenie. Keďže výroba sa výrazne zvýšila v období rokov 2009 – 2011, využitie kapacity zaznamenalo celkové zvýšenie o 179 %. Tento trend sa zmenil počas ORP, keď sa využitie kapacity znížilo. Táto negatívna zmena však nebola výsledkom zníženia skutočnej výroby, ale vznikla v dôsledku zvýšenia samotnej kapacity.

                  Tabuľka 6

                  Výrobná kapacita a využitie kapacity

                           2009

                           2010

                           2011

                           ORP

                           Výrobná kapacita (v tonách)

                           301 456

                           301 456

                           299 914

                           324 884

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              100

                              99

                              108

                           Využitie kapacity (%)

                           27

                           64

                           75

                           69

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              237

                              279

                              257

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanie.

         b)   Objem predaja, podiel na trhu a rast

               (124)

               Objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie určeného neprepojeným zákazníkom (stanovené na základe predajov prepojeným a neprepojeným zákazníkom v Únii) nasledoval trend spotreby zaznamenaný v období rokov 2009 – 2011. Ďalšia náhla zmena v ORP je výsledkom posunu z predaja výrobného odvetvia Únie prepojeným zákazníkom na predaj neprepojeným zákazníkom Únie, ktorý bol zaznamenaný v tomto roku. Bol to dôsledok zmeny v organizačnej štruktúre jedného výrobcu Únie.

                  Tabuľka 7

                  Predaj výrobného odvetvia Únie neprepojeným zákazníkom

                           2009

                           2010

                           2011

                           ORP

                           Objem (v tonách)

                           60 257

                           113 048

                           122 860

                           191 525

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              188

                              204

                              318

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanie.

               (125)

               Keďže objemy predaja na trhu Únie nasledovali trend spotreby, podiel výrobného odvetvia Únie na trhu po úvodnom skoku v roku 2010 zostal v posudzovanom období relatívne stabilný s mierne rastúcim trendom.

                  Tabuľka 8

                  Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu

                           2009

                           2010

                           2011

                           ORP

                           Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu (%)

                           14

                           21

                           22

                           25

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              155

                              165

                              187

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky, Eurostat.

               (126)

               Ako bolo uvedené v odôvodnení 111, spotreba Únie sa zvýšila o 40 % medzi rokom 2009 a ORP. Výrobné odvetvie Únie využilo tento rast vo svoj prospech zvýšením svojho objemu predaja a podielu na trhu počas rovnakého obdobia.

         c)   Zamestnanosť a produktivita

               (127)

               Zamestnanosť v rámci výrobného odvetvia Únie súvisiaca s príslušným výrobkom sa zvýšila takmer o 50 % v posudzovanom období. Tento nárast v počte zamestnancov bol zároveň sprevádzaný ešte vyšším nárastom produktivity, meranej ako výstup (tona) na zamestnanca za rok, pričom nárast predstavoval 86 % v rovnakom období.

                  Tabuľka 9

                  Zamestnanosť a produktivita

                           2009

                           2010

                           2011

                           ORP

                           Počet zamestnancov

                           701

                           869

                           1064

                           1042

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              124

                              152

                              149

                           Produktivita (jednotka/zamestnanec)

                           116

                           222

                           212

                           216

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              191

                              183

                              186

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky, žiadosť o preskúmanie.

         d)   Veľkosť skutočného dumpingového rozpätia a zotavenie sa z dumpingu v minulosti

               (128)

               Ako bolo uvedené v odôvodneniach 37 a 87, dumpingové rozpätie dovozu z príslušných krajín zostáva vysoké. Analýza ukazovateľov ujmy preukázala, že výrobné odvetvie sa zotavuje z dumpingových praktík v minulosti. K zotaveniu však došlo iba nedávno a počas ORP bol na trhu Únie pozorovaný určitý pokles niektorých ukazovateľov ujmy, ako je napríklad ziskovosť, peňažný tok a návratnosť investícií. Okrem toho treba poznamenať, že tento pozitívny vývoj sa uskutočňuje pod ochranou súčasných antidumpingových opatrení. Ak by sa súčasné opatrenia zrušili, vplyv súčasných dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie by bol výrazný.

         e)   Priemerná jednotková predajná cena na trhu Únie a jednotkové výrobné náklady

               (129)

               Priemerná predajná cena spolupracujúcich výrobcov Únie určená neprepojeným zákazníkom v Únii sa zvýšila o 25 % v období rokov 2009 – 2011 a potom sa znížila v ORP. Tieto zmeny cien odrážajú všeobecné zmeny nákladov na suroviny a energiu počas rovnakého obdobia. Podobný trend, t. j. zvýšenie v období rokov 2009 – 2011 a zníženie v ORP možno pozorovať pri predajných cenách za dovoz z tretích krajín, ktoré držia podstatnú časť trhu Únie.

                  Tabuľka 10

                  Predajné ceny náklady

                           2009

                           2010

                           2011

                           ORP

                           Priemerná jednotková predajná cena v Únii určená neprepojeným zákazníkom (EUR/tona)

                           1 136

                           1 282

                           1 421

                           1 151

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              113

                              125

                              101

                           Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona)

                           1 094

                           1 031

                           1 228

                           1 063

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              94

                              112

                              97

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky.

         f)   Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť navýšenia kapitálu

               (130)

               Počas posudzovaného obdobia sa peňažný tok výrobcov Únie, ich investície, návratnosť investícií a schopnosť navýšenia kapitálu vyvíjali takto:

                  Tabuľka 11

                  Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií

                           2009

                           2010

                           2011

                           ORP

                           Ziskovosť predajov v Únii určených neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)

                           2,3

                           27,0

                           18,3

                           7,4

                           Peňažný tok (v eurách)

                           4 554 714

                           44 888 689

                           39 959 668

                           19 353 017

                           Investície (v eurách)

                           26 599 036

                           20 962 570

                           25 274 658

                           27 076 802

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              79

                              95

                              102

                           Návratnosť investícií (%)

                           – 62,6

                           159,2

                           58,3

                           24,8

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky.

               (131)

               Ziskovosť spolupracujúcich výrobcov Únie sa stanovila pomocou čistého zisku z predaja podobného výrobku pred zdanením neprepojeným zákazníkom vyjadreného ako percento obratu z daného predaja. V roku 2009 bolo rozpätie zisku veľmi nízke a taktiež negatívne pre niektorých výrobcov Únie. Začalo sa však zotavovať v roku 2010 v súlade so zvýšením spotreby a predaja. Je však potrebné poznamenať, že v ORP sa rozpätie zisku znižuje napriek skutočnosti, že objem predaja spolupracujúcich výrobných odvetví Únie (takisto zohľadňujúc zmeny v organizačnej štruktúre) zostal stabilný. To vyvoláva obavy, pokiaľ ide o budúci vývoj rozpätí zisku výrobného odvetvia EÚ.

               (132)

               Peňažný tok, t. j. schopnosť výrobného odvetvia samostatne financovať svoje činnosti, ktorá bola vypočítaná na základe operácií, bol pozitívny v rámci celého posudzovaného obdobia. Tento ukazovateľ sa však zlepšil len v roku 2010. V nasledujúcich dvoch rokoch sa výrazne zhoršil. Prešetrovanie taktiež preukázalo, že zhoršenie peňažného toku bolo výraznejšie v prípade menších výrobcov Únie. To vyvoláva obavy, pokiaľ ide o schopnosť výrobného odvetvia EÚ uskutočňovať potrebné samostatné financovanie svojich činností v súčasnom hospodárskom kontexte.

               (133)

               Vývoj ziskovosti a peňažného toku počas posudzovaného obdobia mal vplyv na schopnosť spolupracujúcich výrobcov Únie investovať do svojich činností. V dôsledku toho úroveň investícií zostáva relatívne vysoká a stabilná počas posudzovaného obdobia. Návratnosť investícií, vyjadrená ako zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií, sa stala pozitívnou až po roku 2009. V nadväznosti na trend ziskovosti a peňažného toku však tento ukazovateľ tiež dosiahol svoj vrchol v roku 2010 a v rokoch 2011 a 2012 neustále klesal.

               (134)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno vyvodiť záver, že aj keď finančná výkonnosť spolupracujúcich výrobcov v Únii zostala stabilná počas takmer celého posudzovaného obdobia, začala sa zhoršovať ku koncu tohto obdobia, najmä počas ORP. Ako vyplýva z tabuľky 11, ziskovosť predajov v EÚ výrazne klesla a peňažný tok vytvorený výrobným odvetvím Únie bol nižší ako hodnota investícií, čo naznačuje, že výrobné odvetvie sa muselo opierať o externé financovanie v ORP.

               (135)

               Zároveň boli zaznamenané obavy, pokiaľ ide o schopnosti navýšenia kapitálu. Tento faktor môže predstavovať rozhodujúci prvok nestability výrobného odvetvia Únie, ak by platnosť opatrení uplynula. V súčasnej hospodárskej situácii je pravdepodobné, že výrobné odvetvie Únie bude mať problémy nájsť finančné prostriedky, aby mohlo čeliť návratu dumpingových dovozov z príslušných krajín, a znovu by mohlo v danom odvetví dôjsť k vážnej ujme vo veľmi krátkom časovom horizonte. To je najmä problém pre malé a stredné podniky, ktoré sú súčasťou výrobného odvetvia Únie.

         g)   Zásoby

               (136)

               Hoci konečný stav zásob spolupracujúcich výrobcov v Únii sa medzi rokom 2009 a ORP zvýšil o 32 %, úmerne sa znížil na úroveň výroby a výrobcovia ho nepovažujú za výnimočne vysoký.

                  Tabuľka 12

                  Konečný stav zásob

                           2009

                           2010

                           2011

                           ORP

                           Konečný stav zásob (v tonách)

                           23 946

                           21 214

                           26 117

                           31 504

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              89

                              109

                              132

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky.

         h)   Pracovné náklady

               (137)

               Zatiaľ čo sa počet osôb zamestnaných spolupracujúcimi výrobcami v Únii zvýšil v posudzovanom období o takmer 50 %, ich priemerné mzdy zostali v tomto období stabilné.

                  Tabuľka 13

                  Pracovné náklady

                           2009

                           2010

                           2011

                           ORP

                           Priemerné pracovné náklady na zamestnanca
                           (v EUR)

                           29 705

                           30 296

                           28 991

                           29 837

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              102

                              98

                              100

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky.

         ZÁVER K SITUÁCII VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE

               (138)

               Prešetrovanie ukázalo, že dovoz lacných dumpingových výrobkov z príslušných krajín sa na trhu Únie znížil po uložení pôvodných opatrení v roku 2008. To umožnilo výrobnému odvetviu Únie, aby dosiahlo vysokú úroveň výroby, zvýšilo objem predaja, podiel na trhu a ziskovosť a zlepšilo svoju celkovú finančnú situáciu.

               (139)

               Dospelo sa preto k záveru, že výrobné odvetvie Únie zaznamenalo značnú ujmu počas ORP. Vzhľadom na pokles spotreby a zhoršenie niektorých finančných ukazovateľov počas ORP, ako je napríklad ziskovosť, peňažný tok a návratnosť investícií, je však situácia výrobného odvetvia Únie naďalej zraniteľná.

         F.   PRAVDEPODOBNOSŤ OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY
   1.   Úvodné poznámky

               (140)

               Pre posúdenie pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy, ak by platnosť opatrení uplynula, bol analyzovaný potenciálny vplyv čínskych a ruských dovozov na trh Únie a výrobné odvetvie Únie v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia.

               (141)

               Analýza sa zamerala na trend spotreby na trhu Únie, voľnú kapacitu, obchodné toky a atraktívnosť trhu Únie a cenové správanie dotknutých krajín.

         2.   Spotreba v Únii

               (142)

               Spotreba príslušného výrobku sa v Únii znížila o 10 % v ORP v porovnaní s predchádzajúcim rokom. Je to zároveň zníženie o vyše 25 % v porovnaní s úrovňou pred krízou v roku 2007. Pokles spotreby príslušného výrobku je spôsobený klesajúcou výrobou ocele v Únii a v nasledujúcich rokoch možno očakávať ďalší pokles. To bude náročné pre výrobné odvetvie Únie, ktoré sa bude konfrontovať s vysoko konkurenčným prostredím. Preto sa usudzuje, že nemožno tolerovať prítomnosť lacného dumpingového dovozu z ČĽR a Ruska. Takýto dovoz spôsobí tlak na znižovanie cien na trhu, bude narúšať hospodársku súťaž a následne spôsobí značnú ujmu výrobcom v Únii.

         3.   Voľná kapacita, obchodné toky a atraktívnosť trhu Únie a cenové správanie dotknutých krajín
   a)   ČĽR

               (143)

               Je potrebné poznamenať, že celková kapacita výroby príslušného výrobku v ČĽR sa odhaduje na 10 až 11 miliónov ton, teda je vyššia ako celosvetová spotreba FeSi. Celkové využitie kapacity zároveň dosahuje približne 50 %.

               (144)

               Čínsky vývoz do celého sveta bol relatívne stabilný počas posudzovaného obdobia a dosahoval úroveň 0,8 milióna ton. Táto úroveň vývozu je prevažne dôsledkom obmedzenia vývozu, ako je uvedené v odôvodnení 41. Únia však nemá žiadnu kontrolu nad týmito mechanizmami a čínska vláda môže vývozné obmedzenia kedykoľvek odstrániť, v dôsledku čoho by trhu Únie hrozilo, že bude zaplavený príslušnými výrobkami vyvezenými z Číny.

               (145)

               Aj v prípade, že vývozné obmedzenia zostanú nedotknuté, je potrebné zdôrazniť, že súčasný objem celosvetového čínskeho vývozu je vyšší než celková spotreba v Únii.

               (146)

               Možno odôvodnene očakávať, že ako dôsledok vyplývajúci z atraktívnosti trhu EÚ, ako bolo uvedené v odôvodneniach 40 až 49, bude v prípade zrušenia opatrení aspoň časť súčasného čínskeho vývozu presmerovaná na trh Únie najmä preto, že veľmi skoro bude čeliť ďalšej konkurencii na svojich tradičných ázijských trhoch v dôsledku rozvoja dodatočnej kapacity výroby v Malajzii, ako je uvedené v odôvodnení 44.

               (147)

               Vzhľadom na uplynutie platnosti antidumpingových ciel v kombinácii s tvrdšou konkurenciou v Ázii sa trh Únie určite stane atraktívnym cieľom pre čínskych vývozcov. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že pred uložením opatrení bola Čína hlavným vývozcov na trh Únie.

               (148)

               Okrem toho súčasná úroveň čínskych vývozných cien, veľkosť zistených dumpingových rozpätí a existencia významného cenového podhodnotenia potvrdzujú, že v prípade neexistencie antidumpingových opatrení bude pokračovať nekalá súťaž zo strany čínskeho vývozu, ktorá povedie k značnej ujme v rámci výrobného odvetvia Únie.

         b)   Rusko

               (149)

               Pri revíznom prešetrovaní sa zistilo, že výroba príslušného výrobku v Rusku počas ORP predstavovala 633 000 ton, pričom výrobná kapacita sa odhaduje na 900 000 ton. Tým zostáva približne 267 000 ton voľnej kapacity, ktorá sama osebe stačí na zásobovanie jednej tretiny dopytu Únie.

               (150)

               Pokiaľ ide o ruský vývoz príslušného výrobku, je potrebné poznamenať, že Rusko v súčasnosti vyváža 73 % svojej výroby. Okrem Únie sú jeho ďalšími tradičnými vývoznými trhmi USA, Japonsko a Južná Kórea. Vzhľadom na zvýšenú konkurenciu na ázijských trhoch, ako sa uvádza v odôvodnení 44, existujú silné náznaky, že ak by boli antidumpingové opatrenia zrušené, väčšina týchto obchodných tokov bude presmerovaná do Únie. Tento účinok môže byť ešte výraznejší, ak prebiehajúce antidumpingové vyšetrovanie dovozov z Ruska v USA (ako výsledok vyšetrovania, ktoré sa začalo v júli 2013) povedie k uloženiu príslušných opatrení.

               (151)

               Jeden vyvážajúci výrobca z Ruska s ohľadom na tento bod tvrdil, že uloženie ciel v USA na dovoz ferosilícia z Ruska je nepravdepodobné. Poskytnuté boli určité neoficiálne zistenia z prebiehajúceho vyšetrovania v snahe podporiť toto tvrdenie. Výrobca však nepredložil nijaké zdokumentované dôkazy na podporu svojich tvrdení, a keďže sa začalo antidumpingové vyšetrovanie v USA, ktoré stále prebieha, uloženie príslušných opatrení nemožno vylúčiť.

               (152)

               Vzhľadom na uplynutie platnosti antidumpingových ciel v kombinácii s tvrdšou konkurenciou na ich hlavných vývozných trhoch sa trh Únie stane atraktívnym cieľom pre ruských vývozcov. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že pred uložením opatrení bolo Rusko hlavným vývozcom na trh Únie a je tam naďalej prítomné napriek opatreniam trvajúcim päť rokov.

               (153)

               Nakoniec je potrebné zdôrazniť, že ruská hrozba z hľadiska objemov je doplnená jej cenovou politikou na jeho vývozných trhoch. Pôvodné prešetrovanie aj súčasné preskúmanie pred uplynutím platnosti ukázali, že ruské dumpingové praktiky sa zdajú byť štrukturálne: jeho vývozná cena je systematicky nižšia než na ruskom domácom trhu. Súčasné preskúmanie navyše potvrdzuje, že ceny dovozov z Ruska podhodnocujú predajné ceny výrobcov v Únii.

         4.   Záver

               (154)

               Vzhľadom na zistenia prešetrovania, t. j. voľná kapacita dostupná v príslušných krajinách, pokračovania dumpingu a obmedzená schopnosť čínskych a ruských vývozcov predávať na ďalších hlavných trhoch tretích krajín, ktorá zvyšuje atraktívnosť trhu Únie, sa predpokladá, že zrušenie opatrení by oslabilo postavenie výrobného odvetvia Únie na jeho kľúčovom trhu a ujma, ktorú utrpelo. by sa opakovane vyskytovala z dôvodu pravdepodobných čínskych a ruských dovozov za dumpingové ceny.

               (155)

               Neexistujú žiadne dôvody domnievať sa, že zlepšenie výkonnosti výrobného odvetvia Únie v dôsledku platných opatrení by zostalo alebo posilnilo, ak by sa opatrenia zrušili. Naopak, existujú priaznivé podmienky pre pravdepodobný presun dovozov z dotknutých krajín na trh Únie za dumpingové ceny a vo veľkých množstvách, a to by pravdepodobne ohrozilo pozitívny vývoj na trhu Únie, ktorý sa dosiahol počas posudzovaného obdobia. Pravdepodobný dumpingový dovoz by mohol vyvolať tlak na predajné ceny výrobného odvetvia Únie a spôsobil by jeho stratu podielu na trhu, dôsledkom čoho by bol negatívny vplyv na finančnú výkonnosť výrobného odvetvia Únie, ktoré je stále zraniteľné.

               (156)

               K tomuto bodu sa vyjadril ruský vyvážajúci výrobca, ktorý tvrdí, že opakovaný výskyt ujmy sa nemôže zakladať na samotnej možnosti opakovaného výskytu ujmy, ale skôr na jeho pravdepodobnosti. Prešetrovanie však preukázalo radu skutkových okolností vrátane skutočnosti, že dumpingové praktiky ruských výrobcov nikdy neprestali existovať, ako aj existenciu voľnej kapacity v Rusku. Okrem toho je skutočnosťou, že spotreba Únie je nižšia počas ORP než pred pôvodným prešetrovaním. A napokon na celosvetovej úrovni sa očakáva zvýšená výroba výrobkov najmä na ázijskom trhu. Tieto okolnosti posudzované ako celok vedú k primeranej istote, že na základe dostupných skutočností, ak by platnosť opatrení uplynula, výrobné odvetvie Únie by znovu utrpelo ujmu v dôsledku dumpingových dovozov.

         G.   ZÁUJEM ÚNIE
   1.   Úvod

               (157)

               V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa skúmalo, či by zachovanie súčasných opatrení bolo v rozpore so záujmami Únie ako celku. Vymedzenie záujmu Únie sa zakladalo na zhodnotení rôznych prítomných záujmov, t. j. záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov. Zainteresované strany mali možnosť sa vyjadriť v súlade s článkom 21 ods. 2 základného nariadenia.

               (158)

               Vzhľadom na to, že toto prešetrenie je preskúmaním existujúcich opatrení, umožňuje posúdenie akéhokoľvek nežiaduceho negatívneho vplyvu súčasných antidumpingových opatrení na zainteresované strany.

         2.   Záujem výrobného odvetvia Únie

               (159)

               V odôvodnení 154 sa dospelo k záveru, že v rámci výrobného odvetvia Únie by pravdepodobne mohlo dôjsť k vážnemu zhoršeniu jeho situácie v prípade, že by platnosť antidumpingových opatrení uplynula. Preto by zachovanie opatrení bolo prínosom pre výrobné odvetvie Únie, pretože výrobcovia v Únii by mali byť schopní udržať svoj objem predaja, podiel na trhu, ziskovosť a celkovú pozitívnu hospodársku situáciu. Naopak, zrušenie opatrení by vážne ohrozilo životaschopnosť výrobného odvetvia Únie, pretože existujú dôvody očakávať presun čínskych a ruských dovozov na trh Únie za dumpingové ceny a vo veľkých množstvách, ktoré by spôsobili opakovaný výskyt ujmy.

         3.   Záujem používateľov

               (160)

               V rámci súčasného preskúmania s Komisiou spolupracovalo desať používateľov v Únii (zlievarne a výrobcovia ocele). Štyri z týchto odpovedí sa skladali zo všeobecných pripomienok, zatiaľ čo iba šesť obsahovalo kompletne vyplnené dotazníky. Na základe týchto údajov sa zistilo, že cena príslušného výrobku má v priemere vplyv dosahujúci približne úroveň 1 % na celkové výrobné náklady používateľov a v prípade žiadnych spolupracujúcich používateľov nedosahuje úroveň 2 %. Preto aj keď niektorí používatelia boli v priebehu roka 2011 a ORP stratoví, nemožno to pripísať existencii antidumpingových ciel na dovoz ferosilícia.

               (161)

               Je potrebné zvážiť, že podiel Číny a Ruska na trhu počas pôvodného prešetrovania predstavoval približne 40 % trhu Únie a clá týchto dvoch krajín sa pohybujú v rozmedzí 15,6 % až 31,2 %. Preto potenciálny vplyv uplynutia platnosti ciel by sa mohol ohodnotiť ako úspora nákladov v priemere nepresahujúca 0,1 % (vypočítaná na základe podielu na trhu vo výške 40 % pre krajiny, na ktoré sa vzťahujú opatrenia, a priemerné clo ad valorem vo výške 20 %). Z tohto dôvodu je nepravdepodobné, že by uplynutie platnosti cla malo vplyv na návrat k ziskovosti používateľov, ktorí utrpeli straty v priebehu posledných dvoch rokov posudzovaného obdobia. Okrem toho vzhľadom na charakter výrobku a viaceré zdroje zásobovania dostupné na trhu používatelia môžu ľahko zmeniť dodávateľa.

         4.   Záujem dovozcov

               (162)

               Všetci známi dovozcovia boli informovaní o začatí preskúmania. Žiadny dovozca príslušného výrobku neodpovedal na dotazník na vytvorenie vzorky pripojený k oznámeniu o začatí konania. Vyšetrovanie ukázalo, že dovozcovia môžu ľahko nakupovať z rôznych zdrojov, ktoré sú v súčasnosti dostupné na trhu, najmä od výrobného odvetvia Únie a od hlavných vývozcov z tretích krajín, ktorí predávajú za nedumpingové ceny. Zároveň sa dospelo k záveru, že vzhľadom na nezáujem dovozcov by zachovanie opatrení nebolo v rozpore s ich záujmom.

         5.   Záver

               (163)

               S ohľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody v záujme Únie proti zachovaniu súčasných antidumpingových opatrení.

         H.   ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

               (164)

               Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, o ktoré sa opieral zámer odporučiť zachovanie existujúcich opatrení. Okrem toho sa im poskytla lehota, počas ktorej mohli vyjadriť svoje pripomienky k týmto zisteniam. Vyjadrenia a pripomienky sa riadne zobrali do úvahy tam, kde je to opodstatnené.

               (165)

               Z uvedených skutočností vyplýva, ako je stanovené v článku 11 ods. 2 základného nariadenia, že antidumpingové opatrenia vzťahujúce sa na dovoz ferosilícia s pôvodom v ČĽR a Rusku, ktoré boli uložené nariadením Rady (ES) č. 172/2008, by sa mali zachovať.

               (166)

               S cieľom minimalizovať riziko obchádzania vzhľadom na veľký rozdiel v colných sadzbách sa v tomto prípade pokladajú za potrebné osobitné opatrenia, aby sa zabezpečilo riadne uplatňovanie antidumpingových ciel. Týmito osobitnými opatreniami platnými len pre spoločnosti, pre ktoré sa zavádza individuálna colná sadzba, sa nariaďuje predloženie platnej obchodnej faktúry colným orgánom členského štátu, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu. Pri dovoze, ku ktorému takáto faktúra nie je priložená, sa uplatní zvyškové antidumpingové clo uplatniteľné na všetkých ostatných výrobcov.

               (167)

               Výbor ustanovený podľa článku 15 ods. 1 základného nariadenia nepredložil stanovisko,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   1.   Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilícia, ktoré je v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Rusku.
   2.   Sadzba konečného antidumpingového cla, uplatniteľná na čistú cenu na hranici Únie pred preclením výrobkov uvedených v odseku 1 a vyrobených uvedenými spoločnosťami, je takáto:

               Krajina

               Spoločnosť

               Antidumpingová colná sadzba (%)

               Doplnkový kód TARIC

               Čínska ľudová republika

               Erdos Xijin Kuang Co., Ltd, Qipanjing Industry Park

               15,6

               A829

               Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa

               29,0

               A830

               všetky ostatné spoločnosti

               31,2

               A999

               Rusko

               Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk

               17,8

               A835

               všetky ostatné spoločnosti

               22,7

               A999

         3.   Uplatňovanie individuálnych sadzieb cla stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe. Ak takáto faktúra nebude predložená, použije sa sadzba cla uplatňovaná na všetky ostatné spoločnosti.
   4.   Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
   Článok 2
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 9. apríla 2014

            Za Radu

            predseda

         José Manuel BARROSO

      (1)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2008, s. 6.

      (3)  Ú. v. EÚ L 351, 30.12.2009, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ L 22, 25.1.2012, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ C 186, 26.6.2012, s. 8.

      (6)  Ú. v. EÚ C 58, 28.2.2013, s. 15.

      (7)  V súlade s článkom 143 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 (Ú. v. ES L 253, 11.10.1993, s. 1) o vykonávaní Colného kódexu Spoločenstva sa osoby považujú za prepojené len vtedy, ak: a) jedna z nich je predstaviteľom alebo riaditeľom podniku druhej osoby alebo naopak; b) sú právne uznanými obchodnými spoločníkmi; c) sú zamestnávateľom a zamestnancom; d) akákoľvek osoba vlastní, kontroluje alebo má priamo alebo nepriamo v držbe 5 % alebo viac hodnoty akcií alebo podielov s hlasovacím právom jednej aj druhej osoby; e) jedna z nich priamo alebo nepriamo kontroluje druhú osobu; f) obe sú priamo alebo nepriamo kontrolované treťou osobou; g) obe spoločne priamo alebo nepriamo kontrolujú tretiu osobu alebo h) sú členmi jednej rodiny. Osoby sa považujú za členov jednej rodiny, ak majú medzi sebou nasledujúce vzťahy: i) manžel a manželka; ii) rodič a dieťa; iii) brat a sestra (vlastní aj nevlastní súrodenci); iv) starý rodič a vnuk; v) strýc alebo teta a synovec alebo neter; vi) svokor a svokra a zať alebo nevesta; vii) švagor a švagriná.. V tomto kontexte „osoba“ znamená akúkoľvek fyzickú alebo právnickú osobu.

      (8)  Vec C-260/84, Minebea Company Limited/Rada Európskych spoločenstiev, bod 37.

      (9)  Vec T-249/06, Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT)/Rada, Zb. 2009, s. II-00383. Rozsudok bol neskôr v odvolacom konaní potvrdený rozsudkom Súdneho dvora C-191/09 P a C-200/09 P.

      PRÍLOHA
      Platná obchodná faktúra uvedená v článku 1 ods. 3 musí obsahovať vyhlásenie podpísané zástupcom subjektu, ktorý obchodnú faktúru vystavuje, v tomto formáte:

                  1.

                  meno a funkcia zástupcu subjektu, ktorý obchodnú faktúru vystavuje;

                  2.

                  toto vyhlásenie:
                  „Ja podpísaný/podpísaná potvrdzujem, že (objem) ferosilícia predaného na vývoz do Európskej únie, na ktoré sa vzťahuje táto faktúra, vyrobila spoločnosť (názov a adresa spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) v (príslušná krajina). Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“
                  Dátum a podpis


title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 902/2011 zo 7. septembra 2011 , ktorým sa menia a doĺňajú reprezentatívne ceny a výška dodatočných dovozných ciel na niektoré produkty v sektore cukru stanovené nariadením (EÚ) č. 867/2010 na hospodársky rok 2010/2011

text:
               8.9.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 231/19

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 902/2011
   zo 7. septembra 2011,
   ktorým sa menia a doĺňajú reprezentatívne ceny a výška dodatočných dovozných ciel na niektoré produkty v sektore cukru stanovené nariadením (EÚ) č. 867/2010 na hospodársky rok 2010/2011
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),
   so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 951/2006 z 30. júna 2006, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá implementácie nariadenia Rady (ES) č. 318/2006, pokiaľ ide o obchodovanie s tretími krajinami v sektore cukru (2), a najmä na jeho článok 36 ods. 2 druhý pododsek druhú vetu,
   keďže:

               (1)

               Výška reprezentatívnych cien a dodatočných ciel uplatniteľných na dovoz bieleho a surového cukru a určitých sirupov na hospodársky rok 2010/2011 sa stanovila v nariadení Komisie (EÚ) č. 867/2010 (3). Tieto ceny a clá sa naposledy zmenili a doplnili vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 890/2011 (4).

               (2)

               Údaje, ktoré má Komisia v súčasnosti k dispozícii, vedú k zmene a doplneniu uvedených súm v súlade s pravidlami a podrobnými podmienkami ustanovenými v nariadení (ES) č. 951/2006,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   Reprezentatívne ceny a dodatočné clá uplatniteľné na dovoz produktov uvedených v článku 36 nariadenia (ES) č. 951/2006, stanovené nariadením (EÚ) č. 867/2010 na hospodársky rok 2010/2011, sa menia a dopĺňajú a uvádzajú sa v prílohe k tomuto nariadeniu.
   Článok 2
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť 8. septembra 2011.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 7. septembra 2011

            Za Komisiu v mene predsedu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

      (1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 178, 1.7.2006, s. 24.

      (3)  Ú. v. EÚ L 259, 1.10.2010, s. 3.

      (4)  Ú. v. EÚ L 229, 6.9.2011, s. 14.

      PRÍLOHA

         Zmenené a doplnené reprezentatívne ceny a dodatočné dovozné clá na biely cukor, surový cukor a produkty patriace pod číselný znak KN 1702 90 95, uplatniteľné od 8. septembra 2011

                  (EUR)

                  Číselný znak KN

                  Výška reprezentatívnej ceny na 100 kg netto daného produktu

                  Výška dodatočného cla na 100 kg netto daného produktu

                  1701 11 10 (1)

                  47,34

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  47,34

                  0,70

                  1701 12 10 (1)

                  47,34

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  47,34

                  0,40

                  1701 91 00 (2)

                  52,94

                  1,59

                  1701 99 10 (2)

                  52,94

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  52,94

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,53

                  0,20

         (1)  Stanovené pre štandardnú kvalitu definovanú v bode III prílohy IV k nariadeniu (ES) č. 1234/2007.

         (2)  Stanovené pre štandardnú kvalitu definovanú v bode II prílohy IV k nariadeniu (ES) č. 1234/2007.

         (3)  Stanovené na 1 % obsahu sacharózy.