title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 366/2012 z  27. apríla 2012 , ktorým sa mení a dopĺňa vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 543/2011, pokiaľ ide o spúšťacie úrovne dodatočných ciel v prípade uhoriek šalátových a čerešní okrem višní

text:
               28.4.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 116/10

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 366/2012
   z 27. apríla 2012,
   ktorým sa mení a dopĺňa vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 543/2011, pokiaľ ide o spúšťacie úrovne dodatočných ciel v prípade uhoriek šalátových a čerešní okrem višní
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1), a najmä na jeho článok 143 písm. b) v spojení s jeho článkom 4,
   keďže:

               (1)

               Vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), sa ustanovuje dohľad nad dovozom výrobkov uvedených v prílohe XVIII k danému nariadeniu. Uvedený dohľad sa vykonáva v súlade s podmienkami ustanovenými v článku 308d nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (3).

               (2)

               S cieľom uplatňovať článok 5 ods. 4 Dohody o poľnohospodárstve (4) uzatvorenej v rámci Uruguajského kola multilaterálnych obchodných rokovaní a na základe posledných dostupných údajov za roky 2009, 2010 a 2011 by sa spúšťacia úroveň dodatočných ciel mala upraviť od 1. mája 2012 pre uhorky a od 21. mája 2012 pre čerešne okrem višní.

               (3)

               Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 543/2011 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

               (4)

               Vzhľadom na to, že je potrebné zabezpečiť, aby sa toto opatrenie začalo uplatňovať čo najskôr po sprístupnení aktualizovaných údajov, je vhodné, aby toto nariadenie nadobudlo účinnosť dňom jeho uverejnenia.

               (5)

               Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   Príloha XVIII k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 543/2011 sa nahrádza textom uvedeným v prílohe k tomuto nariadeniu.
   Článok 2
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 27. apríla 2012

            Za Komisiu

            predseda

         José Manuel BARROSO

      (1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

      (3)  Ú. v. ES L 253, 11.10.1993, s. 1.

      (4)  Ú. v. ES L 336, 23.12.1994, s. 22.

      PRÍLOHA

            „PRÍLOHA XVIII
            DODATOČNÉ DOVOZNÉ CLÁ: HLAVA IV KAPITOLA I ODDIEL 2
            Opis výrobkov nemá vplyv na pravidlá výkladu kombinovanej nomenklatúry a slúži len na informáciu. Rozsah pôsobnosti dodatočných ciel je na účely tejto prílohy určený rozsahom pôsobnosti číselných znakov KN v ich aktuálnej podobe v čase prijatia tohto nariadenia.

                        Poradové číslo

                        Číselný znak KN

                        Opis tovaru

                        Obdobie uplatňovania

                        Spúšťacie úrovne
                        (v tonách)

                        78.0015

                        0702 00 00

                        rajčiaky

                        od 1. októbra do 31. mája

                        481 762

                        78.0020

                        od 1. júna do 30. septembra

                        44 251

                        78.0065

                        0707 00 05

                        uhorky šalátové

                        od 1. mája do 31. októbra

                        13 402

                        78.0075

                        od 1. novembra do 30. apríla

                        18 306

                        78.0085

                        0709 91 00

                        artičoky

                        od 1. novembra do 30. júna

                        11 620

                        78.0100

                        0709 93 10

                        cukety

                        od 1. januára do 31. decembra

                        54 760

                        78.0110

                        0805 10 20

                        pomaranče

                        od 1. decembra do 31. mája

                        292 760

                        78.0120

                        0805 20 10

                        klementínky

                        od 1. novembra do konca februára

                        85 392

                        78.0130

                        0805 20 30
                        0805 20 50
                        0805 20 70
                        0805 20 90

                        mandarínky (vrátane tangerínok a satsumov); wilkingy a podobné citrusové hybridy

                        od 1. novembra do konca februára

                        99 128

                        78.0155

                        0805 50 10

                        citróny

                        od 1. júna do 31. decembra

                        340 920

                        78.0160

                        od 1. januára do 31. mája

                        90 108

                        78.0170

                        0806 10 10

                        stolové hrozno

                        od 21. júla do 20. novembra

                        80 588

                        78.0175

                        0808 10 80

                        jablká

                        od 1. januára do 31. augusta

                        701 247

                        78.0180

                        od 1. septembra do 31. decembra

                        64 981

                        78.0220

                        0808 30 90

                        hrušky

                        od 1. januára do 30. apríla

                        230 148

                        78.0235

                        od 1. júla do 31. decembra

                        35 573

                        78.0250

                        0809 10 00

                        marhule

                        od 1. júna do 31. júla

                        5 794

                        78.0265

                        0809 29 00

                        čerešne okrem višní

                        od 21. mája do 10. augusta

                        59 061

                        78.0270

                        0809 30

                        broskyne vrátane nektáriniek

                        od 11. júna do 30. septembra

                        5 613

                        78.0280

                        0809 40 05

                        slivky

                        od 11. júna do 30. septembra

                        10 293“


title: Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 1064/2010 zo 17. novembra 2010 , ktorým sa ukončuje čiastočné predbežné preskúmanie antidumpingových a vyrovnávacích opatrení uplatňovaných na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii

text:
               20.11.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 304/2

         VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 1064/2010
   zo 17. novembra 2010,
   ktorým sa ukončuje čiastočné predbežné preskúmanie antidumpingových a vyrovnávacích opatrení uplatňovaných na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné antidumpingové nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 3 a 5,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (2) (ďalej len „základné antisubvenčné nariadenie“), a najmä na jeho článok 19 a článok 22 ods. 1 prvá veta,
   so zreteľom na návrh predložený Európskou komisiou (ďalej len „Komisia“) po porade s poradným výborom,
   keďže:
   1.   PLATNÉ OPATRENIA

   1.1.   Predchádzajúce prešetrovania a existujúce vyrovnávacie opatrenia

               (1)

               V decembri 1999 Rada nariadením (ES) č. 2597/1999 (3) uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu (ďalej len „príslušný výrobok“) s pôvodom v Indii. Prešetrovanie, ktoré viedlo k prijatiu uvedeného nariadenia, sa ďalej označuje ako „pôvodné antisubvenčné prešetrovanie“. Opatrenia boli vo forme vyrovnávacieho cla ad valorem v rozsahu od 3,8 % do 19,1 % uloženého na dovoz od individuálne vymenovaných vývozcov s reziduálnou sadzbou cla 19,1 % uloženou na dovoz od všetkých ostatných spoločností. Obdobie prešetrovania pôvodného antisubvenčného prešetrovania trvalo od 1. októbra 1997 do 30. septembra 1998.

               (2)

               V marci 2006, po preskúmaní pred uplynutím platnosti opatrení podľa článku 18 základného antisubvenčného nariadenia ponechala Rada nariadením (ES) č. 367/2006 (4) konečné vyrovnávacie clo uložené nariadením (ES) č. 2597/1999 na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii. Obdobie revízneho prešetrovania trvalo od 1. októbra 2003 do 30. septembra 2004.

               (3)

               V auguste 2006 Rada nariadením (ES) č. 1288/2006 (5) po čiastočnom predbežnom preskúmaní týkajúcom sa subvencovania indického výrobcu PET filmu, spoločnosti Garware Polyester Limited (ďalej len „Garware“), upravila konečné vyrovnávacie clo uložené spoločnosti Garware nariadením (ES) č. 367/2006.

               (4)

               V septembri 2007, po čiastočnom predbežnom preskúmaní týkajúcom sa subvencovania ďalšieho indického výrobcu PET filmu, spoločnosti Jindal Poly Films Limited, predtým známej ako Jindal Polyester Ltd. (ďalej len „Jindal“) Rada nariadením (ES) č. 1124/2007 (6) upravila konečné vyrovnávacie clo uložené spoločnosti Jindal nariadením (ES) č. 367/2006.

               (5)

               V januári 2009 Rada nariadením (ES) č. 15/2009 (7) po čiastočnom predbežnom preskúmaní, ktoré začala Komisia z vlastnej iniciatívy a ktoré sa týkalo subvencovania piatich indických výrobcov PET filmu, upravila konečné vyrovnávacie clo uložené týmto spoločnostiam nariadením (ES) č. 367/2006.

               (6)

               V júni 2010 Rada nariadením (EÚ) č. 579/2010 (8) po čiastočnom predbežnom preskúmaní, ktoré sa týkalo subvencovania spoločnosti Jindal, upravila konečné vyrovnávacie clo uložené spoločnosti Jindal nariadením (ES) č. 367/2006.

         1.2.   Predchádzajúce prešetrovania a existujúce antidumpingové opatrenia

               (7)

               V auguste 2001 Rada nariadením (ES) č. 1676/2001 (9) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom okrem iného v Indii. Prešetrovanie, ktoré viedlo k prijatiu uvedeného nariadenia, sa ďalej označuje ako „pôvodné antidumpingové prešetrovanie“. Opatrenia boli vo forme antidumpingového cla ad valorem v rozsahu od 0 % do 62,6 % uloženého na dovoz od individuálne vymenovaných vyvážajúcich vývozcov so sadzbou zostatkového cla vo výške 53,3 % na dovoz od všetkých ostatných spoločností.

               (8)

               V marci 2006 Rada nariadením (ES) č. 366/2006 (10) upravila opatrenia uložené nariadením (ES) č. 1676/2001. Uložené antidumpingové clo sa pohybovalo v rozmedzí od 0 % do 18 %, pričom sa zohľadnili zistenia preskúmania pred uplynutím platnosti konečného vyrovnávacieho cla vykonané podľa nariadenia (ES) č. 367/2006.

               (9)

               V auguste 2006, po predbežnom preskúmaní týkajúcom sa subvencovania indického výrobcu PET filmu, spoločnosti Garware, Rada nariadením (ES) č. 1288/2006 upravila konečné antidumpingové clo uložené spoločnosti Garware nariadením (ES) č. 1676/2001.

               (10)

               V septembri 2006 Rada na základe žiadosti nového vyvážajúceho výrobcu nariadením (ES) č. 1424/2006 (11) upravila nariadenie (ES) č. 1676/2001 v súvislosti so spoločnosťou SRF Limited. Zmeneným a doplneným nariadením sa pre príslušnú spoločnosť stanovilo dumpingové rozpätie na úrovni 15,5 % a antidumpingová colná sadzba vo výške 3,5 % so zreteľom na rozpätie jej vývozných subvencií, ktoré sa potvrdilo pri antisubvenčnom prešetrovaní, ktoré viedlo k prijatiu uvedeného nariadenia (ES) č. 367/2006. Keďže na spoločnosť sa nevzťahovalo individuálne vyrovnávacie clo, uplatnila sa sadzba cla stanovená pre všetky ostatné spoločnosti.

               (11)

               V novembri 2007 Rada nariadením (ES) č. 1292/2007 (12) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného antidumpingového nariadenia. Tým istým nariadením sa ukončilo čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného antidumpingového nariadenia obmedzené na jedného indického vyvážajúceho výrobcu.

               (12)

               V januári 2009 Rada nariadením (ES) č. 15/2009 po čiastočnom predbežnom preskúmaní, ktoré začala Komisia z vlastnej iniciatívy a ktoré sa týkalo subvencovania piatich indických výrobcov PET filmu, zmenila konečné antidumpingové clo uložené týmto spoločnostiam nariadením (ES) č. 1292/2007.

         2.   POSTUP

   2.1.   Dôvody preskúmania

               (13)

               Žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného antidumpingového nariadenia a článku 19 základného antisubvenčného nariadenia predložila spoločnosť Polyplex Corporation Limited, vyvážajúci výrobca z Indie (ďalej len „žiadateľ“). Žiadosť bola obmedzená na preskúmanie rozsahu výrobku v súvislosti s objasnením, či sa na určité druhy výrobku uplatňujú antidumpingové a vyrovnávacie opatrenia, ktoré sa uplatňujú na dovoz PET filmu.

               (14)

               Žiadateľ žiadal o vylúčenie silikonizovanej polyesterovej podkladovej fólie (ďalej len „SPPF“), pokiaľ sa na ňu vzťahuje definícia príslušného výrobku, z rozsahu uplatňovania súčasných antidumpingových a vyrovnávacích opatrení týkajúcich sa dovozu PET filmu v pôvodom v Indii. Žiadateľ predložil prima facie dôkazy o tom, že základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti SPPF sa značne líšia od základných fyzikálnych, technických a chemických vlastností príslušného výrobku.

         2.2.   Začatie preskúmania

               (15)

               Komisia po porade s poradným výborom stanovila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie čiastočného predbežného preskúmania a prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (13) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) 9. septembra 2009 informovala o začatí čiastočného predbežného preskúmania v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia a článkom 19 základného antisubvenčného nariadenia, obmedzeného na preskúmanie rozsahu výrobku. Preskúmaním sa malo najmä stanoviť, či SPPF patrí do rozsahu príslušného výrobku vymedzeného v pôvodnom prešetrovaní.

         2.3.   Revízne prešetrovanie

               (16)

               Komisia o začatí čiastočného predbežného revízneho prešetrovania oficiálne informovala orgány Indickej republiky (ďalej len „príslušná krajina“) a všetky ďalšie strany, o ktorých bolo známe, že sa ich táto záležitosť týka, t. j. známych vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine, používateľov a dovozcov v Únii a výrobcov v Únii. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne vyjadriť svoje stanoviská a požadovať vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.

               (17)

               Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by na základe osobitných dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.

               (18)

               Komisia zaslala dotazníky všetkým známym príslušným stranám a všetkým ďalším zainteresovaným stranám, ktoré sa prihlásili v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania.

               (19)

               Komisii boli doručené vyplnené dotazníky od žiadateľa, dvoch ďalších indických vyvážajúcich výrobcov, štyroch výrobcov v Únii a dvoch dovozcov v Únii.

               (20)

               Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely posúdenia, či je potrebné zmeniť rozsah pôsobnosti existujúcich antidumpingových a vyrovnávacích opatrení, a vykonala overovanie na mieste v priestoroch týchto spoločností:

                           —

                           Garware Polyester Limited, Bombaj, India,

                           —

                           Mitsubishi Polyester Film, Wiesbaden, Nemecko,

                           —

                           Polyplex Corporation Limited, Noida, India.

               (21)

               Prešetrovanie prebiehalo od 1. apríla 2008 do 31. marca 2009 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“).

         3.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK

               (22)

               Príslušným výrobkom je ten istý výrobok ako výrobok, na ktorý sa vzťahujú nariadenia (ES) č. 367/2006 a (ES) č. 1292/2007, konkrétne polyetyléntereftalátový (PET) film s pôvodom v Indii, ktorý je v súčasnosti zaradený do kódov KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.

         4.   ZISTENIA REVÍZNEHO PREŠETROVANIA

   4.1.   Kontext

               (23)

               PET film je nesamolepiaci film z polyetyléntereftalátu. PET film sa vždy vyrába z PET polyméru a pozostáva zo základného filmu, ktorý sa môže ďalej upravovať, buď počas výrobného postupu alebo po ňom. Takáto úprava základného filmu môže bežne zahŕňať korónovú úpravu, pokovovanie alebo chemickú úpravu povrchu.

               (24)

               PET film má špecifické fyzikálne, technické a chemické vlastnosti, ktorými sa odlišuje od ostatných filmov. Medzi tieto vlastnosti PET filmu patrí napríklad vysoká pevnosť v ťahu, veľmi dobré elektrické vlastnosti, nízka absorpcia vody, odolnosť voči vlhkosti, nízka zrážanlivosť a dobré bariérové vlastnosti. Preto aj napriek tomu, že tieto špecifické vlastnosti určujú rôzne druhy PET filmu, tieto druhy si uchovávajú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti, ako má základný film. PET film je určený na päť všeobecných konečných použití, ktoré sú zaradené do piatich trhových segmentov, t. j. magnetické médiá, obaly, elektrické aplikácie, aplikácie spracovania obrazu a priemyselné aplikácie.

         4.2.   Metodika

               (25)

               S cieľom posúdiť, či sa SPPF a iné druhy PET filmu majú považovať za jeden rovnaký výrobok alebo za dva rôzne výrobky, sa preskúmalo, či má SPPF a iné druhy PET filmu rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti. Okrem toho sa skúmal výrobný postup, rozdiely v konečnom použití a zameniteľnosť, ako aj rozdiely v nákladoch a cenách.

         4.3.   Hlavné tvrdenia zúčastnených strán

               (26)

               Žiadateľ tvrdil, že základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti SPPF sa líšia od základných fyzikálnych, technických a chemických vlastností príslušného výrobku. Ide najmä o to, že vďaka relatívne nízkej uvoľňovacej sile a nízkemu povrchovému napätiu SPPF je tento film klzký, a jeho povrch je tak neaktívny vzhľadom na farby, poťahy, lepidlá a pokovanie. Podľa žiadateľa vykazuje v dôsledku migrácie nevytvrdeného silikónu vo vnútri SPPF i zadná strana jednostranne potiahnutej SPPF značne rozdielne fyzikálne a technické vlastnosti v porovnaní s inými druhmi PET filmu. Tieto charakteristiky údajne znemožňujú použitie SPPF v priemyselných segmentoch, ktoré využívajú základný PET film a ktoré boli určené v pôvodnom prešetrovaní, t. j. obaly, magnetické médiá, elektrické aplikácie, aplikácie spracovania obrazu a priemyselné aplikácie. Funkčne aktívny povrch iných druhov PET filmu naopak znemožňuje ich použitie vo forme oddeľovacej fólie, pretože v takom prípade by sa neodstrániteľne prilepili k priľnavým povrchom. Žiadateľ preto tvrdil, že pokiaľ ide o použitie, SPPF nie je zameniteľná so žiadnym iným druhom PET filmu.

               (27)

               Výrobné odvetvie v Únii tvrdilo, že tvrdenia žiadateľa vychádzajú z dvoch po sebe nasledujúcich súborov umelo obmedzených porovnávaní. Po prvé žiadateľ porovnával SPPF s úzkym súborom PET filmov, t. j. so základným PET filmom, a nie s ďalšími druhmi potiahnutého PET filmu, ktoré sú so SPPF porovnateľnejšie. Po druhé toto údajné obmedzené porovnanie sa vykonalo iba so zameraním na vysoko selektívny a obmedzený súbor fyzikálnych a chemických vlastností. Výrobné odvetvie v Únii tvrdilo, že keby sa SPPF porovnávala so širokou škálou ďalších druhov PET filmu, a so zreteľom na reprezentatívny počet chemických a fyzikálnych vlastností, jasne by sa preukázalo, že SPPF je rovnaký výrobok ako ostatné druhy PET filmu a mali by sa na ňu naďalej uplatňovať antidumpingové a vyrovnávacie opatrenia. Podľa výrobného odvetvia v Únii je SPPF v podstate PET film následne potiahnutý silikónovou vrstvou. Nie je koncepčne odlišná od ostatných druhov potiahnutého filmu, akými sú napríklad pokovaný film alebo film s antistatickým povlakom alebo film s bariérovým povlakom, a preto ju možno jasne označiť za príslušný výrobok. Na podporu svojich tvrdení výrobné odvetvie v Únii poskytlo porovnanie niekoľkých odlišných fyzikálnych a chemických vlastností niekoľkých odlišných druhov PET filmu.

         4.4.   Zistenia

   4.4.1.   Fyzikálne a chemické vlastnosti

               (28)

               V rámci prešetrovania sa zistilo, že dve vlastnosti uvedené v odôvodnení 27, t. j. relatívne nízka uvoľňovacia sila SPPF a jej nízke povrchové napätie, sú dodatočnými charakteristikami v porovnaní so základnými fyzikálnymi, technickými a chemickými vlastnosťami PET filmu, ako sa vymedzili v pôvodnom antidumpingovom prešetrovaní (14), a ktoré sa uvádzajú v odôvodnení 24. V tejto súvislosti treba uviesť, že základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti sú rovnaké pre SPPF, ako aj pre všetky ostatné druhy PET filmu.

               (29)

               Pokiaľ ide o dve vlastnosti špecifické pre SPPF, t. j. nízku uvoľňovaciu silu a nízke povrchové napätie, zistilo sa, že nejde o vlastnosti PET filmu ako takého, ale skôr o vlastnosti jeho silikonizovaného povrchu alebo v podstate vlastnosti silikónu. Potiahnutie silikónom, tak ako potiahnutie akýmikoľvek inými látkami, mení niektoré charakteristiky povrchu filmu, ale nemení základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti samotného základného PET filmu, ktorý pod poťahovou vrstvou zostáva nezmenený.

               (30)

               Je síce pravda, že výsledkom potiahnutia PET filmu silikónom je nízka uvoľňovacia sila povrchu a takisto nízke povrchové napätie, ale podobne by sa dalo argumentovať aj v súvislosti s inými druhmi poťahu. Znamená to, že keď je povrch PET filmu pokrytý inými druhmi poťahu, získava ďalšie osobitné vlastnosti. V niektorých prípadoch môže potiahnutie spôsobiť, že PET film nadobudne také vlastnosti, ktoré umožňujú jeho použitie iba vo veľmi špecifických prípadoch. Z tohto hľadiska nie je potiahnutie silikónom v žiadnom prípade jedinečné. Medzi ďalšie osobitné výrobky s inými druhmi poťahu patria napríklad uzatvárateľné fólie, fólie s protizahmlievacím poťahom, odlupovacie/pečatné fólie a fólie s kopolyesterovým poťahom. Všetky tieto druhy však majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti a vzťahuje sa na ne definícia príslušného výrobku, tak ako bola uvedená v pôvodnom prešetrovaní.

               (31)

               Na základe toho sa konštatuje, že z hľadiska základných fyzikálnych, technických a chemických vlastností neexistujú medzi SPPF a inými druhmi PET filmu žiadne významné rozdiely, na základe ktorých by bolo možné odôvodniť vylúčenie SPPF z rozsahu výrobku.

         4.4.2.   Porovnanie ďalších kritérií

               (32)

               V záujme úplnosti sa preskúmali takisto ďalšie tvrdenia, ktoré žiadateľ uviedol v žiadosti o preskúmanie a ktoré mali ukázať, že SPPF a PET film sú rozdielne výrobky.

         4.4.2.1.   Výrobný postup

               (33)

               Žiadateľ tvrdil, že pri výrobe SPPF sú na rozdiel od iných vyrábaných druhov PET filmu potrebné samostatné výrobné zariadenia.

               (34)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 23, PET film sa vždy vyrába z PET polyméru a pozostáva zo základného filmu, ktorý sa môže ďalej upravovať, buď počas výrobného postupu alebo po ňom. Takáto úprava základného filmu môže bežne zahŕňať korónovú úpravu, pokovovanie alebo chemickú úpravu povrchu.

               (35)

               SPPF je PET film potiahnutý silikónovou vrstvou. Prešetrovaním sa dokázalo, že existujú dve rôzne technológie výroby SPPF. Výrobca v Únii, ktorého sa týkalo prešetrovanie, používa pri výrobe technológiu priameho poťahovania. Pri použití tejto technológie sa základný PET film poťahuje počas výrobného postupu pred napínaním. Modul, pomocou ktorého sa vykonáva poťahovanie, je pritom iba dodatočnou demontovateľnou súčasťou výrobnej linky. Indickí výrobcovia, ktorých sa týkalo prešetrovanie, naopak používajú technológiu dodatočného poťahovania. Pri tomto postupe sa PET film najskôr vyrobí a potom sa poťahuje na samostatnej výrobnej linke.

               (36)

               Zistilo sa, že rozhodovanie medzi technológiou priameho poťahovania a technológiou dodatočného poťahovania má výlučne ekonomickú povahu, pretože náklady na investíciu do mobilných modulov, ktoré sa používajú na priame poťahovanie, sú približne desaťkrát vyššie, ako v prípade investície do výrobnej linky na dodatočné poťahovanie. Výhodou priameho poťahovania je omnoho vyššia rýchlosť výrobnej linky, ktorá umožňuje značný objem výroby. Priame poťahovanie prináša takisto jednotkové úspory pri nákladoch na silikón, pretože povrchová vrstva silikónu je tenšia ako pri dodatočnom poťahovaní.

               (37)

               Treba uviesť, že existencia dvoch odlišných metód poťahovania nemení základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti SPPF, ktoré zostávajú rovnaké ako u ostatných druhov PET filmu. V skutočnosti odlišné výrobné postupy ako také nemajú význam z hľadiska určenia, či istý druh výrobku je odlišným výrobkom, za predpokladu, že tieto druhy výrobkov, ktoré boli vyrobené týmito výrobnými postupmi, sú podobné z hľadiska základných fyzikálnych, technických a chemických vlastností.

         4.4.2.2.   Rozdiely v základných konečných použitiach a zameniteľnosť

               (38)

               Žiadateľ takisto tvrdil, že pokiaľ ide o použitie, SPPF nie je zameniteľná s inými druhmi PET filmu. Toto tvrdenie sa prešetrovaním potvrdilo. Ako však vyplýva zo záverov pôvodného prešetrovania, to isté platí aj o iných druhoch PET filmu s osobitnou úpravou.

               (39)

               Prešetrovaním sa potvrdilo, že účelom poťahovania alebo akejkoľvek inej osobitnej úpravy PET filmu, je docieliť, aby bol PET film vhodný na určité špecifické použitie. Látka zvolená pre poťahovú vrstvu má v každom prípade určité vlastnosti, ktoré slúžia na daný účel. Silikón napríklad zabezpečuje nízku uvoľňovaciu silu. Poťahovacia látka môže mať ďalšie osobitné charakteristiky (v prípade silikónu je to nízke povrchové napätie), ktoré znemožňujú použitie potiahnutého výrobku na iné účely. Existuje mnoho ďalších druhov PET filmu, ktoré sú potiahnuté inými látkami alebo upravené iným spôsobom a ktoré majú z uvedených dôvodov špecifické alebo obmedzené použitie.

               (40)

               Preto, napriek tomu, že SPPF sa používa konkrétne na určité použitie, jej základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti sú rovnaké, ako základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti iných druhov PET filmu. V dôsledku toho zameniteľnosť a konečné použitie nemajú význam z hľadiska určenia, či je SPPF odlišným výrobkom.

         4.4.2.3.   Rozdiely v nákladoch a cenách

               (41)

               Žiadateľ napokon tvrdil, že proces silikonizácie základného PET filmu je spojený s dodatočnými nákladmi.

               (42)

               Skutočne sa zistilo, že dodatočné náklady na potiahnutie silikónom môžu predstavovať až 10 % výrobných nákladoch, v závislosti od zvolenej technológie poťahovania. Ako sa uvádza v odôvodneniach 35 a 36, žiadateľ si zvolil metódu, ktorá je drahšia z hľadiska jednotkových nákladov na silikón. Treba však zdôrazniť, že ide o dodatočné náklady v porovnaní s nákladmi na výrobu základného PET filmu. Poťahovanie základného PET filmu inými látkami alebo jeho pokovanie takisto zvyšuje výrobné náklady, a tým aj ceny.

               (43)

               V tejto súvislosti sa dodatočné náklady na potiahnutie silikónom samy osebe nepovažujú za rozhodujúce kritérium pri rozhodovaní o tom, či je SPPF odlišným výrobkom. V skutočnosti rozdiely týkajúce sa nákladov a cien samy osebe neopodstatňujú záver, že určitý druh výrobku by sa mal považovať za odlišný výrobok, pokiaľ má tento druh rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti ako príslušný výrobok.

         5.   ZÁVERY TÝKAJÚCE SA ROZSAHU VÝROBKU

               (44)

               Závery, ku ktorým sa dospelo na základe vyšetrovania, potvrdili, že proces silikonizácie PET filmu vedie k odlišnému povrchu konečného výrobku v porovnaní so základným PET filmom. Pod vplyvom tohto procesu sa však nemenia základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti výrobku. V skutočnosti sa prešetrovaním potvrdilo, že na trhu existuje niekoľko špeciálne upravených druhov PET filmu, na ktoré sa vzťahuje definícia príslušného výrobku, ako bola stanovená v pôvodnom prešetrovaní. Okrem toho ostatné analyzované kritériá, t. j. výrobný postup, zameniteľnosť/konečné použitie a rozdiely týkajúce sa nákladov a cien, neviedli k zmenám v tomto závere.

               (45)

               Všetky zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa dospelo k uvedeným záverom. Zainteresovaným stranám sa takisto poskytla lehota, v rámci ktorej sa mohli po tomto zverejnení vyjadriť.

               (46)

               Ústne a písomné pripomienky predložené týmito stranami boli dôkladne posúdené, ale neviedli k zmene záverov nemeniť rozsah výrobku podliehajúci platným antidumpingovým a vyrovnávacím opatreniam týkajúcim sa dovozu PET filmu,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   Týmto sa ukončuje čiastočné predbežné prešetrovanie antidumpingových a vyrovnávacích opatrení uplatňovaných na dovoz určitého PET filmu s pôvodom v Indii bez toho, aby sa upravili platné antidumpingové a vyrovnávacie opatrenia.
   Článok 2
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 17. novembra 2010

            Za Radu

            predseda

         D. REYNDERS

      (1)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93.

      (3)  Ú. v. ES L 316, 10.12.1999, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ L 68, 8.3.2006, s. 15.

      (5)  Ú. v. EÚ L 236, 31.8.2006, s. 1.

      (6)  Ú. v. EÚ L 255, 29.9.2007, s. 1.

      (7)  Ú. v. EÚ L 6, 10.1.2009, s. 1.

      (8)  Ú. v. EÚ L 168, 2.7.2010, s. 1.

      (9)  Ú. v. ES L 277, 23.8.2001, s. 1.

      (10)  Ú. v. EÚ L 68, 8.3.2006, s. 6.

      (11)  Ú. v. EÚ L 270, 29.9.2006, s. 1.

      (12)  Ú. v. EÚ L 288, 6.11.2007, s. 1.

      (13)  Ú. v. EÚ C 215, 9.9.2009, s. 19.

      (14)  Odôvodnenie 10 nariadenia (ES) č. 367/2001.


title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/909 z 12. júna 2015 o metódach výpočtu nákladov, ktoré vznikajú priamo ako výsledok prevádzky vlakových služieb (Text s významom pre EHP)

text:
               13.6.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 148/17

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/909
   z 12. júna 2015
   o metódach výpočtu nákladov, ktoré vznikajú priamo ako výsledok prevádzky vlakových služieb
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2012/34/EÚ z 21. novembra 2012, ktorou sa zriaďuje jednotný európsky železničný priestor (1), a najmä na jej článok 31 ods. 3,
   keďže:

               (1)

               Na účely výpočtu priamych nákladov sa môže zohľadniť potreba urýchlenej obnovy alebo údržby vyplývajúca z intenzívnejšieho využívania siete, ak sa zabezpečí, že budú zahrnuté iba náklady, ktoré vznikli priamo ako výsledok prevádzky vlakových služieb.

               (2)

               Manažéri infraštruktúry majú povinnosť prevádzkovať siete, pričom čelia obmedzeniam, ktoré bránia efektívnemu riadeniu a kontrole nákladov. Členské štáty by preto mali mať možnosť stanoviť priame náklady na úrovni nákladov na efektívne poskytovanie služby.

               (3)

               Poplatok za prístup na trať na základe nákladov, ktoré vznikli priamo prevádzkou vlakových služieb, by sa nemal stanoviť tak, aby manažér infraštruktúry v dôsledku prevádzky vlakových služieb buď utrpel čistú finančnú stratu, alebo nadobudol čistý finančný zisk.

               (4)

               Historické hodnoty aktív by mali byť založené na sumách zaplatených za kúpu aktív manažérom infraštruktúry za predpokladu, že manažér infraštruktúry zostáva zodpovedný za takéto sumy.

               (5)

               Manažér infraštruktúry by nemal mať povolené získavať späť náklady na investície do aktíva, ak nie je povinný tieto náklady vrátiť.

               (6)

               Keďže spôsoby výpočtu nákladov, ktoré vznikli priamo ako výsledok prevádzky vlakových služieb, by sa mali uplatňovať v celej EÚ, mali by byť kompatibilné s existujúcimi systémami účtovania nákladov na infraštruktúru a údajmi o nákladoch, ktoré používajú manažéri infraštruktúry.

               (7)

               Používanie predpokladaných nákladov a úrovní výkonnosti by za zvyčajných okolností nemalo viesť k vyšším úrovniam priamych nákladov, poplatkov za prístup na trať a napokon k neefektívnemu využívaniu siete. Preto by sa mali uplatňovať historické hodnoty aktív a súčasné hodnoty by sa mohli zohľadniť iba v prípade, keď historické hodnoty aktív nie sú k dispozícii alebo sú nižšie. Alternatívne sa môžu použiť odhadované hodnoty alebo reprodukčné hodnoty, predpokladané náklady a prognózy úrovní výkonnosti pod podmienkou, že manažér infraštruktúry zdôvodní regulačnému orgánu, ako ich stanovil a že ich stanovil objektívne.

               (8)

               Manažér infraštruktúry by mal mať možnosť zahrnúť do výpočtu svojich priamych nákladov iba náklady, ktorých vznik priamo prevádzkou vlakových služieb môže objektívne a spoľahlivo preukázať. Opotrebovanie traťových návestidiel a stavadiel sa napríklad v dôsledku intenzity premávky nemení a preto by nemalo podliehať priamemu poplatku založenému na nákladoch (2). Časti, ako napríklad výhybková infraštruktúra, budú naopak vystavené opotrebovaniu spôsobenému prevádzkou vlakových služieb, a mali by teda čiastočne podliehať poplatku založenému na nákladoch. Vzhľadom na čoraz častejšie umiestňovanie snímačov na vlakoch a infraštruktúre by tieto zariadenia mohli poskytovať dodatočné informácie o skutočnom opotrebovaní spôsobenom prevádzkou vlakových služieb.

               (9)

               Súdny dvor vydal rozsudok o výpočte priamych nákladov, ktoré vznikli prevádzkou vlakových služieb (3). Toto nariadenie prihliada na uvedený rozsudok.

               (10)

               Zariadenia na elektrické napájanie, napr. káble alebo transformátory sa vo všeobecnosti v dôsledku prevádzky vlakových služieb neopotrebúvajú. Nie sú vystavené ani treniu, ani iným vplyvom spôsobeným prevádzkou vlakových služieb. Tieto náklady na zariadenia na elektrické napájanie by preto nemali byť zahrnuté do výpočtu nákladov, ktoré vznikli priamo prevádzkou vlakových služieb. Vo vlakoch sa však pri elektrickej trakcii v dôsledku trenia a elektrických oblúkov, ktoré spôsobujú, opotrebúva kontaktné médium (trolejový drôt alebo elektrifikovaná tretia koľajnica). Časť nákladov na údržbu a obnovu týchto kontaktných médií by sa preto mohla považovať za vzniknutú priamo prevádzkou vlakových služieb. Iné komponenty zariadenia trolejového vedenia sa môžu takisto opotrebovať v priamom dôsledku premávky vlakov, ktorá spôsobuje elektrické a mechanické namáhanie, a tak zapríčiniť vznik nákladov na údržbu a obnovu.

               (11)

               Používanie vozidiel alebo železničných tratí s určitými konštrukčnými prvkami vedie k rôznym úrovniam priamych nákladov, ktoré vznikli prevádzkou vlakových služieb. Členské štáty môžu svojim manažérom infraštruktúry povoliť modulovanie priemerných priamych nákladov okrem iného v súlade s najlepšími medzinárodnými postupmi, aby takéto rozdiely zohľadňovali.

               (12)

               Je zaužívanou ekonomickou zásadou, že užívateľské poplatky založené na hraničných nákladoch zabezpečujú optimálne efektívne využívanie dostupnej kapacity infraštruktúry. Preto sa manažér infraštruktúry môže rozhodnúť, že na výpočet svojich nákladov, ktoré vznikli priamo prevádzkou vlakových služieb, použije hraničné náklady.

               (13)

               Okrem toho sa v rámci medzinárodných najlepších postupov (4) zaužívali metódy a modely na výpočet hraničných nákladov na používanie infraštruktúry, napr. ekonometrické alebo inžinierske modelovanie. Zároveň sa spolu s ďalšími nezávislými analýzami a výskumom – overenými nezávisle od manažéra infraštruktúry, napr. regulačným orgánom – budú medzinárodné najlepšie postupy ďalej rozvíjať vrátane analýzy a výskumu, ktoré môžu byť špecifické pre jednotlivé členské štáty z dôvodu špecifických znakov infraštruktúry. Manažér infraštruktúry by mal mať preto možnosť použiť takéto modely na určenie priamych nákladov, ktoré vznikli prevádzkou vlakových služieb.

               (14)

               Rôzne formy ekonometrického alebo inžinierskeho modelovania by mohli poskytnúť vyšší stupeň presnosti výpočtu priamych alebo hraničných nákladov na používanie infraštruktúry. Modelovanie nákladov si však vyžaduje vyššiu úroveň kvality údajov a znalostí ako metódy založené na odpočítavaní určitých neoprávnených kategórií nákladov od všetkých nákladov. Okrem toho by regulačné orgány ešte nemuseli byť schopné overiť súlad konkrétneho výpočtu s ustanoveniami smernice 2012/34/EÚ. Preto, keď sú tieto vyššie požiadavky splnené, manažér infraštruktúry by mal mať právo vypočítať priame náklady na základe ekonometrického alebo inžinierskeho modelovania alebo kombinácie oboch modelovaní.

               (15)

               Regulačné orgány by mali mať možnosť skontrolovať, či sa jednotlivé zásady spoplatňovania uplatňujú v súlade s informáciami, ktoré im poskytol manažér infraštruktúry. Na základe prílohy IV k smernici 2012/34/EÚ musí manažér infraštruktúry v podmienkach používania siete uviesť metodiku, pravidlá a prípadne sadzby, pokiaľ ide o náklady i poplatky.

               (16)

               V medzinárodných štúdiách (5) boli vypočítané hodnoty priamych jednotkových nákladov v úzkej spolupráci s manažérmi infraštruktúry. Hoci sa v týchto štúdiách analyzovali rôzne metódy používané v členských štátoch pre rôzne zloženia vozového parku a rôzne miesta určenia, zistilo sa, že mnohé hodnoty priamych nákladov na vlakokilometre boli pod úrovňou 2 EUR (pri cenách a výmenných kurzoch z roku 2005 s použitím vhodného indexu cien) za vlakokilometer 1 000 tonového vlaku. V záujme obmedzenia administratívnej náročnosti pre regulačné orgány by sa ten istý stupeň podrobnosti nemal vyžadovať od výpočtu priamych nákladov, ak sa ich hodnota nachádza pod uvedenou úrovňou.

               (17)

               Z rôznych dôvodov, napr. zvýšenia produktivity, šírenia nových technológií alebo lepšieho pochopenia pôvodu nákladov, by sa výpočet priamych nákladov mal aktualizovať alebo pravidelne prehodnocovať okrem iného v súlade s najlepšími medzinárodnými postupmi.

               (18)

               Vzhľadom na to, že železničné podniky potrebujú predvídateľné systémy spoplatňovania a majú primerané očakávania týkajúce sa vývoja v oblasti poplatkov za infraštruktúru, manažér infraštruktúry by mal stanoviť plán postupného zavádzania pre železničné podniky prevádzkujúce vlakové služby, na základe ktorého sa môžu ich poplatky výrazne zvýšiť po preskúmaní vykonávania existujúcich spôsobov výpočtu, ak takýto plán postupného zavádzania vyžaduje regulačný orgán.

               (19)

               Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru uvedeného v článku 62 ods. 1 smernice 2012/34/EÚ,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
   1.   Týmto nariadením sa stanovujú metódy výpočtu nákladov, ktoré vznikajú priamo ako výsledok prevádzky vlakových služieb, na účely stanovenia poplatkov za minimálny prístupový balík a za prístup k infraštruktúre spájajúcej servisné zariadenia uvedené v článku 31 ods. 3 smernice 2012/34/EÚ.
   2.   Toto nariadenie sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia týkajúce sa financovania infraštruktúry alebo rovnováhy príjmov a výdavkov manažéra infraštruktúry stanovených v článku 8 smernice 2012/34/EÚ.
   Článok 2
   Vymedzenie pojmov
   Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

               1.

               „priame náklady“ sú náklady, ktoré vznikajú priamo ako výsledok prevádzky vlakových služieb;

               2.

               „priame jednotkové náklady“ sú priame náklady na vlakokilometer, vozidlokilometer, hrubý tonokilometer vlaku alebo ich kombinácia;

               3.

               „nákladové stredisko“ je obchodná jednotka v účtovnom systéme manažéra infraštruktúry, ktorej sa prideľujú náklady v záujme rozdelenia týchto nákladov priamo alebo nepriamo obchodovateľnej službe.

         Článok 3
   Priame náklady na celosieťovom základe
   1.   Priame náklady na celosieťovom základe sa vypočítajú ako rozdiel medzi nákladmi na poskytovanie služieb minimálneho prístupového balíka a na prístup k infraštruktúre spájajúcej servisné zariadenia na jednej strane a neoprávnenými nákladmi uvedenými v článku 4 na strane druhej.
   2.   Členský štát môže rozhodnúť, že manažér infraštruktúry uplatňuje na účely výpočtu priamych nákladov na celosieťovom základe uvedených v odseku 1 náklady na efektívne poskytovanie služby.
   3.   Hodnoty aktív použité na účely výpočtu priamych nákladov na celosieťovom základe musia byť založené na historických hodnotách alebo, ak takéto hodnoty nie sú k dispozícii alebo ak sú súčasné hodnoty nižšie, na súčasných hodnotách. Historické hodnoty aktív sa zakladajú na sumách, ktoré manažér infraštruktúry zaplatil a zdokumentoval v čase nadobudnutia týchto aktív. Pokiaľ bol v prípade odpustenia dlhu celý dlh manažéra infraštruktúry alebo jeho časť prevzatý iným subjektom, musí manažér infraštruktúry znížiť svoju hodnotu aktív a zodpovedajúcich priamych nákladov na celosieťovom základe o príslušnú časť odpusteného dlhu. Odchylne od prvej vety môže manažér infraštruktúry uplatňovať hodnoty vrátane odhadovaných hodnôt alebo súčasných hodnôt alebo reprodukčných hodnôt, ak ich možno transparentne, spoľahlivo a objektívne merať a riadne odôvodniť regulačnému orgánu.
   4.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 4, a ak manažér infraštruktúry môže transparentne, spoľahlivo a objektívne merať a preukázať okrem iného na základe najlepších medzinárodných postupov, že náklady vznikli priamo prevádzkou vlakových služieb, manažér infraštruktúry môže zahrnúť do výpočtu svojich priamych nákladov na celosieťovom základe najmä tieto náklady:

               a)

               náklady na zamestnancov, ktorí sú potrební na to, aby udržali otvorený konkrétny úsek trate, ak žiadateľ požaduje špecifickú prevádzku vlakových služieb plánovanú mimo bežných prevádzkových hodín na tejto trati;

               b)

               časť nákladov na výhybkovú infraštruktúru vrátane výhybiek a priecestí, ktorá je vystavená opotrebovaniu prevádzkou vlakových služieb;

               c)

               časť nákladov na obnovenie a údržbu trolejového drôtu alebo elektrifikovanej tretej koľajnice alebo oboch a podporných zariadení trolejového vedenia, ktoré vznikli priamo ako výsledok prevádzky vlakových služieb;

               d)

               náklady na zamestnancov, ktorí sú potrební na prípravu prideľovania vlakových trás a cestovného poriadku, pokiaľ vznikli priamo ako výsledok prevádzky vlakových služieb.

         5.   Náklady, ktoré sa používajú na výpočet podľa tohto článku, sa zakladajú na platbách, ktoré vykonal alebo predpokladal manažér infraštruktúry. Náklady vypočítané podľa tohto článku sa merajú alebo predpovedajú jednotne na základe údajov z rovnakého obdobia.
   Článok 4
   Neoprávnené náklady
   1.   Manažér infraštruktúry nesmie do výpočtu priamych nákladov na celosieťovom základe zahrnúť najmä tieto náklady:

               a)

               fixné náklady týkajúce sa poskytovania úseku trate, ktoré musí znášať manažér infraštruktúry, a to aj vtedy, keď po ňom nechodia vlaky;

               b)

               náklady, ktoré sa netýkajú platieb vykonaných manažérom infraštruktúry. Náklady alebo nákladové strediská, ktoré nie sú priamo spojené s poskytovaním minimálneho prístupového balíka alebo prístupom k infraštruktúre spájajúcej servisné zariadenia;

               c)

               náklady na nadobudnutie, predaj, demontáž, dekontamináciu, rekultiváciu alebo prenájom pozemkov alebo iného dlhodobého majetku;

               d)

               celosieťové režijné náklady vrátane režijných miezd a dôchodkov;

               e)

               náklady na financovanie;

               f)

               náklady súvisiace s technologickým pokrokom alebo zastarávaním;

               g)

               náklady na nehmotný majetok;

               h)

               náklady na traťové snímače, traťové komunikačné zariadenia a návestidlá, ak nevznikli priamo prevádzkou vlakových služieb;

               i)

               náklady na informačné, netraťové komunikačné zariadenia alebo telekomunikačné zariadenia;

               j)

               náklady týkajúce sa jednotlivých prípadov zásahov vyššej moci, nehôd a narušení prevádzky bez toho, aby bol dotknutý článok 35 smernice 2012/34/EÚ;

               k)

               náklady na zariadenia na elektrické napájanie pre trakčný prúd, ak nevznikli priamo prevádzkou vlakových služieb. Priame náklady na prevádzku vlakových služieb, pri ktorých sa nepoužíva zariadenie na elektrické napájanie, nesmú zahŕňať náklady na používanie tohto zariadenia;

               l)

               náklady týkajúce sa poskytovania informácií uvedených v bode 1 písm. f) prílohy II k smernici 2012/34/EÚ, pokiaľ nevznikli prevádzkou vlakových služieb;

               m)

               administratívne náklady, ktoré vznikli na základe režimov diferencovaných poplatkov uvedených v článku 31 ods. 5 a článku 32 ods. 4 smernice 2012/34/EÚ;

               n)

               odpisovanie, ktoré nie je určené na základe skutočného opotrebenia infraštruktúry v dôsledku prevádzky vlakových služieb;

               o)

               časť nákladov na údržbu a obnovu civilnej infraštruktúry, ktoré nevznikli priamo prevádzkou vlakových služieb.

         2.   Ak boli manažérovi infraštruktúry poskytnuté finančné prostriedky na financovanie osobitných investícií do infraštruktúry, ktoré nie je povinný vrátiť, a v prípade, že takéto investície sú zohľadnené pri výpočte priamych nákladov, náklady na tieto investície, bez toho, aby bol dotknutý článok 32 smernice 2012/34/EÚ, nesmú zvýšiť úroveň poplatkov.
   3.   Náklady vylúčené z výpočtu podľa tohto článku sa merajú alebo predpokladajú na základe obdobia uvedeného v článku 3 ods. 5
   Článok 5
   Výpočet a modulácia priamych jednotkových nákladov
   1.   Manažér infraštruktúry vypočítava priemerné priame jednotkové náklady pre celú sieť vydelením priamych nákladov na celosieťovom základe celkovým počtom predpokladaných alebo skutočne najazdených vozidlokilometrov, vlakokilometrov alebo hrubých tonokilometrov.
   Alternatívne, ak manažér infraštruktúry preukáže regulačnému orgánu uvedenému v článku 55 smernice 2012/34/EÚ, že hodnoty alebo parametre uvedené v odseku 2 sú výrazne odlišné pre jednotlivé časti jeho siete, a po jej rozdelení na tieto časti, manažér infraštruktúry vypočíta priemerné priame jednotkové náklady na časti svojej siete tak, že priame náklady na tieto časti vydelí celkovým počtom predpokladaných alebo skutočne najazdených vozidlokilometrov, vlakokilometrov alebo hrubých tonokilometrov. Obdobie prognózy sa môže vzťahovať na viaceré roky.
   S cieľom vypočítať priemerné priame jednotkové náklady môže manažér infraštruktúry použiť kombináciu vozidlokilometrov, vlakokilometrov alebo hrubých tonokilometrov za predpokladu, že táto metóda výpočtu nezmení priamu príčinnú súvislosť s prevádzkou vlakových služieb. Bez toho, aby bol dotknutý článok 3 ods. 3, môže manažér infraštruktúry uplatňovať výsledné alebo predpokladané náklady.
   2.   Členské štáty môžu povoliť, aby manažér infraštruktúry moduloval priemerné priame jednotkové náklady s cieľom zohľadniť rôzne úrovne opotrebovania infraštruktúry spôsobené jedným alebo viacerými z týchto parametrov:

               a)

               dĺžka vlaku a/alebo počet vozidiel vo vlaku;

               b)

               hmotnosť vlaku;

               c)

               typ vozidla, najmä jeho neodpružená hmotnosť;

               d)

               rýchlosť vlaku;

               e)

               trakčný výkon motorovej jednotky;

               f)

               zaťaženie nápravy a/alebo počet náprav;

               g)

               zaznamenaný počet plochých miest na kolesách alebo účinné používanie zariadení na ochranu proti sklzu kolesa;

               h)

               pozdĺžna tuhosť vozidiel a horizontálne sily, ktoré majú vplyv na trať;

               i)

               spotrebovaná a nameraná elektrická energia alebo dynamika zberačov alebo klzných líšt ako parameter spoplatnenia opotrebovania trolejového drôtu alebo elektrickej koľajnice;

               j)

               parametre trate, najmä polomery;

               k)

               akékoľvek iné parametre týkajúce sa nákladov, v prípade ktorých môže manažér infraštruktúry regulačnému orgánu preukázať, že hodnoty každého takéhoto parametra vrátane prípadných odchýlok od každého takéhoto parametra sa merajú a zaznamenávajú objektívne.

         3.   Výsledkom modulácie priamych jednotkových nákladov nesmie byť zvýšenie priamych nákladov na celosieťovom základe, ako sa uvádza v článku 3 ods. 1.
   4.   Do priamych nákladov, ktoré vznikli prevádzkou týchto vlakových služieb, sa nezahŕňajú dodatočné náklady, ktoré vznikli plánovaným alebo iným odklonom vlakov na podnet manažéra infraštruktúry. Prvá veta sa neuplatňuje, keď manažér infraštruktúry železničnému podniku uhradil tieto dodatočné náklady alebo k odklonu došlo v dôsledku koordinačného procesu v súlade s článkom 46 smernice 2012/34/EÚ.
   5.   Celkový počet vozidlokilometrov, vlakokilometrov alebo hrubých tonokilometrov alebo ich kombinácia, ktoré sa použili na účely výpočtov podľa tohto článku, sa meria alebo predpokladá na základe referenčného obdobia podľa článku 3 ods. 5.
   Článok 6
   Modelovanie nákladov
   Manažér infraštruktúry môže odchylne od článku 3 ods. 1 a článku 5 ods. 1 prvej vety vypočítať priame jednotkové náklady prostredníctvom riadne doloženého ekonometrického alebo inžinierskeho modelovania nákladov za predpokladu, že regulačnému orgánu môže preukázať, že priame jednotkové náklady zahŕňajú iba priame náklady, ktoré vznikli prevádzkou vlakových služieb, a najmä, že nezahŕňajú žiadne náklady uvedené v článku 4. Regulačný orgán môže od manažéra infraštruktúry požadovať, aby na účely porovnania vypočítal priame jednotkové náklady v súlade s článkom 3 ods. 1 a článkom 5 ods. 1 alebo prostredníctvom modelovania nákladov v súlade s prvou vetou.
   Článok 7
   Zjednodušená kontrola
   1.   Ak sú priame náklady na celosieťovom základe podľa článku 3 ods. 1 alebo priame náklady vypočítané na základe modelovania podľa článku 6 vynásobené počtom vlakokilometrov, vozidlokilometrov a/alebo hrubých tonokilometrov najazdených v referenčnom období buď nižšie než 15 % celkových nákladov na údržbu a obnovu, alebo sú nižšie než súčet 10 % nákladov na údržbu a 20 % nákladov na obnovu, môže regulačný orgán vykonať kontrolu podľa článku 56 ods. 2 smernice 2012/34/EÚ, pokiaľ ide o výpočet priamych nákladov na celosieťovom základe, zjednodušeným spôsobom. Členské štáty sa môžu rozhodnúť zvýšiť percentuálne podiely uvedené v tomto odseku na nie viac ako dvojnásobok uvedených hodnôt.
   2.   Regulačný orgán môže akceptovať výpočet priemerných priamych jednotkových nákladov uvedených v článku 5 ods. 1 a modulované priemerné priame jednotkové náklady uvedené v článku 5 ods. 2 a/alebo modelovanie nákladov uvedené v článku 6, na ktoré sa vzťahuje zjednodušená kontrola uvedená v odseku 1 tohto článku, ak priemerné priame náklady na vlakokilometer 1 000-tonového vlaku nie sú vyššie ako 2 EUR (pri cenách a výmenných kurzoch z roku 2005 s použitím vhodného indexu cien).
   3.   Zjednodušené kontroly uvedené v odsekoch 1 a 2 sa uplatňujú nezávisle od seba. Zjednodušené kontroly sa uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté články 31 alebo 56 smernice 2012/34/EÚ.
   4.   Regulačný orgán stanoví podrobnosti týkajúce sa zjednodušenej kontroly.
   Článok 8
   Prehodnotenie výpočtu
   Manažér infraštruktúry pravidelne aktualizuje metódu výpočtu svojich priamych nákladov, okrem iného s prihliadnutím na najlepšie medzinárodné postupy.
   Článok 9
   Prechodné ustanovenia
   Manažér infraštruktúry predloží regulačnému orgánu svoju metódu výpočtu priamych nákladov, a ak je to uplatniteľné, plán postupného zavádzania najneskôr do 3. júla 2017.
   Článok 10
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Uplatňuje sa od 1. augusta 2015.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 12. júna 2015

            Za Komisiu

            predseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 32.

      (2)  Štúdia CATRIN poskytuje názorný prehľad rôznych štúdií, pokiaľ ide o znaky infraštruktúry, ktoré použili siedmi manažéri infraštruktúry na ekonometrické štúdie železničných nákladov. Šesť zo siedmich manažérov infraštruktúry nepovažovalo riadenie dopravy alebo návestenie za relevantné pre svoje ekonometrické štúdie nákladov (pozri tabuľku 13, výsledok 1 štúdie CATRIN, s. 40).

      (3)  Rozsudok Súdneho dvora vo veci Komisia/Poľsko, C-512/10, ECLI:EU:C:2013:338, body 82, 83 a 84.

      (4)  Výsledok D1 štúdie CATRIN, ktorú koordinuje VTI, marec 2008, s. 37 – 54 a s. 82 – 84.

      (5)  Projekt GRACE, koordinovaný Univerzitou v Leeds, výsledok práce D 7 – Zovšeobecnenie odhadov hraničných sociálnych nákladov (Generalisation of marginal social cost estimates), s. 22 a 23.


title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1596 z 21. septembra 2015, ktorým sa schvaľuje podstatná zmena špecifikácie názvu zapísaného do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Montes de Toledo (CHOP)]

text:
               24.9.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 248/40

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/1596
   z 21. septembra 2015,
   ktorým sa schvaľuje podstatná zmena špecifikácie názvu zapísaného do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Montes de Toledo (CHOP)]
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (1), a najmä na jeho článok 52 ods. 2,
   keďže:

               (1)

               V súlade s článkom 53 ods. 1 prvým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 Komisia preskúmala žiadosť Španielska o schválenie zmeny špecifikácie chráneného označenia pôvodu „Montes de Toledo“ zapísaného do registra na základe nariadenia Komisie (ES) č. 1187/2000 (2) zmeneného nariadením (EÚ) č. 593/2010 (3).

               (2)

               Vzhľadom na to, že nejde o nepodstatnú zmenu v zmysle článku 53 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, Komisia danú žiadosť o zmenu uverejnila v zmysle článku 50 ods. 2 písm. a) uvedeného nariadenia v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (4).

               (3)

               Vzhľadom na to, že Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 51 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, zmena špecifikácie sa musí schváliť,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   Zmena špecifikácie uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie týkajúca sa názvu „Montes de Toledo“ (CHOP) sa schvaľuje.
   Článok 2
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 21. septembra 2015

            Za Komisiu

            v mene predsedu

         Phil HOGAN

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1187/2000 z 5. júna 2000, ktorým sa dopĺňa príloha k nariadeniu (ES) č. 2400/96 o zápise určitých názvov do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení uvedených v nariadení Rady (EHS) č. 2081/92 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (Ú. v. ES L 133, 6.6.2000, s. 19).

      (3)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 593/2010 zo 6. júla 2010, ktorým sa schvaľujú väčšie zmeny a doplnenia špecifikácie názvu zapísaného do registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Montes de Toledo (CHOP)] (Ú. v. EÚ L 172, 7.7.2010, s. 1).

      (4)  Ú. v. EÚ C 147, 5.5.2015, s. 16.


title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/473 z 31. marca 2016, ktorým sa dvestoštyridsiaty štvrtýkrát mení nariadenie Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám a subjektom spojeným s organizáciami ISIL (Dá'iš) a al-Káida

text:
               1.4.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 85/30

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2016/473
   z 31. marca 2016,
   ktorým sa dvestoštyridsiaty štvrtýkrát mení nariadenie Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám a subjektom spojeným s organizáciami ISIL (Dá'iš) a al-Káida
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 881/2002 z 27. mája 2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám a subjektom spojeným s organizáciami ISIL (Dá'iš) a al-Káida (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 1 písm. a) a článok 7a ods. 1,
   keďže:

               (1)

               V prílohe I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 sa uvádza zoznam osôb, skupín a subjektov, na ktoré sa podľa uvedeného nariadenia vzťahuje zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov.

               (2)

               Dňa 28. marca 2016 sankčný výbor Bezpečnostnej rady OSN rozhodol o pridaní jednej fyzickej osoby do zoznamu osôb, skupín a subjektov, na ktoré by sa malo vzťahovať zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov. Príloha I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom aktualizovať.

               (3)

               S cieľom zabezpečiť, aby boli opatrenia stanovené v tomto nariadení účinné, toto nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť okamžite,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   Príloha I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 sa týmto mení v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.
   Článok 2
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 31. marca 2016

            Za Komisiu

            v mene predsedu

            riaditeľ Útvaru pre nástroje zahraničnej politiky

      (1)  Ú. v. ES L 139, 29.5.2002, s. 9.

      PRÍLOHA
      Príloha I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 sa mení takto:
      Pod nadpis „Fyzické osoby“ v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 sa dopĺňa tento záznam:

         „Nayef Salam Muhammad Ujaym Al-Hababi [alias a) Nayf Salam Muhammad Ujaym al-Hababi, b) Faruq al-Qahtani, c) Faruq al-Qatari, d) Farouq al-Qahtani al Qatari, e) Sheikh Farooq al-Qahtani, f) Shaykh Imran Farouk, g) Sheikh Faroq al-Qatari]. Dátum narodenia: a) 1981, b) približne 1980. Miesto narodenia: Saudská Arábia. Štátna príslušnosť: a) Saudská Arábia, b) Katar. Číslo cestovného pasu: 592667 (katarský cestovný pas vydaný 3. mája 2007). Adresa: Afganistan (od roku 2009). Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 7d ods. 2 písm. i): 28.3.2016.“


title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/135 z  28. januára 2015 , ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

text:
               29.1.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 23/11

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/135
   z 28. januára 2015,
   ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
   so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,
   keďže:

               (1)

               Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

               (2)

               Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.
   Článok 2
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 28. januára 2015

            Za Komisiu

            v mene predsedu

         Jerzy PLEWA

            generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

      (1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PRÍLOHA

         Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Číselný znak KN

                  Kód tretej krajiny (1)

                  Paušálna dovozná hodnota

                  0702 00 00

                  EG

                  362,8

                  MA

                  99,0

                  TR

                  128,7

                  ZZ

                  196,8

                  0707 00 05

                  JO

                  229,9

                  TR

                  192,7

                  ZZ

                  211,3

                  0709 91 00

                  EG

                  122,4

                  ZZ

                  122,4

                  0709 93 10

                  EG

                  165,4

                  MA

                  226,4

                  TR

                  233,5

                  ZZ

                  208,4

                  0805 10 20

                  EG

                  47,9

                  IL

                  78,7

                  MA

                  55,0

                  TN

                  52,5

                  TR

                  77,7

                  ZZ

                  62,4

                  0805 20 10

                  IL

                  148,1

                  MA

                  90,6

                  ZZ

                  119,4

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  74,4

                  IL

                  100,6

                  MA

                  133,5

                  TR

                  126,1

                  ZZ

                  108,7

                  0805 50 10

                  TR

                  56,2

                  ZZ

                  56,2

                  0808 10 80

                  BR

                  59,3

                  CL

                  89,3

                  MK

                  26,7

                  US

                  161,6

                  ZZ

                  84,2

                  0808 30 90

                  CL

                  316,1

                  US

                  138,7

                  ZZ

                  227,4

         (1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (EÚ) č. 1106/2012 z 27. novembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o štatistike Spoločenstva o zahraničnom obchode s nečlenskými krajinami, pokiaľ ide o aktualizáciu nomenklatúry krajín a území (Ú. v. EÚ L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.


title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1597 z 23. septembra 2015, ktoré sa odchyľuje od vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 615/2014, pokiaľ ide o konečný dátum vyplatenia prvej tranže preddavku, ktorá sa má vyplatiť prijímajúcim organizáciám v Grécku vzhľadom na pracovné programy v sektore olivového oleja a stolových olív na rok 2015

text:
               24.9.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 248/41

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/1597
   z 23. septembra 2015,
   ktoré sa odchyľuje od vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 615/2014, pokiaľ ide o konečný dátum vyplatenia prvej tranže preddavku, ktorá sa má vyplatiť prijímajúcim organizáciám v Grécku vzhľadom na pracovné programy v sektore olivového oleja a stolových olív na rok 2015
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 31 písm. b),
   keďže:

               (1)

               V súlade s článkom 7 ods. 1 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 611/2014 (2) sa prvé trojročné obdobie pracovných programov na podporu sektora olivového oleja a stolových olív podľa článku 29 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 začalo 1. apríla 2015.

               (2)

               Členské štáty musia podľa článku 3 ods. 2 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 615/2014 (3) prijímajúcim organizáciám v prvom roku plnenia pracovných programov vyplatiť prvú tranžu do 31. mája 2015. Ako sa uvádza v článku 4 ods. 1 uvedeného nariadenia, takéto preddavky podliehajú zloženiu zábezpeky zo strany prijímajúcej organizácie.

               (3)

               Hospodárske podmienky a podmienky v oblasti bankovníctva v Grécku spôsobili zastavenie určitých schválených pracovných programov, pretože ich prijímajúce organizácie neboli schopné zložiť potrebnú zábezpeku včas. Grécko im preto nemohlo vyplatiť ich prvú tranžu do 31. mája 2015.

               (4)

               Vzhľadom na túto situáciu a s cieľom umožniť plnenie všetkých schválených pracovných programov je nevyhnutné prijať ustanovenie o výnimke z článku 3 ods. 2 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 615/2014, aby Grécko mohlo vyplatiť príslušnú prvú tranžu do 15. októbra 2015.

               (5)

               V záujme účelného vykonávania by sa toto nariadenie malo uplatňovať odo dňa nasledujúceho po jeho uverejnení.

               (6)

               Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   Pokiaľ ide o Grécko a rok 2015, konečný dátum uvedený v článku 3 ods. 2 prvej vete vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 615/2014 je 15. október 2015.
   Článok 2
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 23. septembra 2015

            Za Komisiu

            predseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 611/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013, pokiaľ ide o programy na podporu sektora olivového oleja a stolových olív (Ú. v. EÚ L 168, 7.6.2014, s. 55).

      (3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 615/2014 zo 6. júna 2014 o pravidlách uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013 a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013, pokiaľ ide o pracovné programy na podporu sektora olivového oleja a stolových olív (Ú. v. EÚ L 168, 7.6.2014, s. 95).