title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/2303 z 19. decembra2016, ktorým sa ukladá predbežné antidumpingové clo na dovoz určitých tyčí a prútov na betónové výstuže s pôvodom v Bieloruskej republike

text:
               20.12.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 345/4

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2016/2303
   z 19. decembra2016,
   ktorým sa ukladá predbežné antidumpingové clo na dovoz určitých tyčí a prútov na betónové výstuže s pôvodom v Bieloruskej republike
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1), a najmä na jeho článok 7,
   po porade s členskými štátmi,
   keďže:
   1.   POSTUP

   1.1.   Začatie konania

               (1)

               Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala 31. marca 2016 antidumpingové prešetrovanie, pokiaľ ide o dovoz určitých tyčí a prútov na betónové výstuže s pôvodom v Bieloruskej republike (ďalej len „Bielorusko“ alebo „dotknutá krajina“) do Únie na základe článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 (2) (ďalej len „základné nariadenie“). Príslušné oznámenie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (3) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“).

               (2)

               Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý 15. februára 2016 podalo Európske združenie oceliarskeho priemyslu (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov zastupujúcich 44 % celkovej výroby určitých tyčí a prútov na betónové výstuže v Únii. Nevyjadril sa žiadny iný výrobca, ktorý by sa vyjadril proti podnetu alebo ktorý by vyjadril neutrálne stanovisko.

               (3)

               Takže v čase začatia veci boli splnené relevantné prahové hodnoty stanovené v článku 5 ods. 4 základného nariadenia (4). Po začatí prešetrovania nie je potrebné, aby boli celý čas prešetrovania splnené požiadavky aktívnej legitimácie. Súd to potvrdil pre situáciu, keď spoločnosť stiahne svoju podporu pre podnet (5); to isté odôvodnenie sa analogicky uplatňuje v situácii, keď sa zmení vymedzenie výrobku.

         1.2.   Zainteresované strany

               (4)

               V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa vyjadrili s cieľom zúčastniť sa prešetrovania. Komisia okrem toho osobitne informovala navrhovateľa, ostatných známych výrobcov v Únii, jedného známeho bieloruského vyvážajúceho výrobcu a orgány Bieloruskej republiky, ako aj známych dovozcov a používateľov o začatí prešetrovania, a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.

               (5)

               Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

         1.3.   Výrobcovia z analogickej krajiny

               (6)

               V oznámení o začatí konania Komisia informovala zainteresované strany aj o tom, že ako tretiu krajinu s trhovým hospodárstvom („analogickú krajinu“) plánuje v zmysle článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia vybrať Južnú Afriku alebo Spojené štáty americké (USA). Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa a požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

         1.4.   Výber vzorky

               (7)

               Komisia vo svojom oznámení o začatí konania uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vytvoriť vzorku zainteresovaných strán.

         1.4.1.   Výber vzorky výrobcov z Únie

               (8)

               Komisia vo svojom oznámení o začatí konania uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie na základe objemu výroby a predaja prešetrovaného výrobku a zemepisnej polohy. Táto vzorka pozostávala z piatich výrobcov z Únie. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali 22,4 % celkovej výroby v Únii a 24,4 % celkového predaja dotknutého výrobku v Únii. Spoločnosti sa nachádzajú vo Francúzsku, Nemecku, Taliansku, Poľsku a Španielsku a pokrývajú širokú zemepisnú škálu. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa vyjadrili k predbežnej vzorke. Neboli doručené žiadne pripomienky. Preto vyvodila záver, že vzorka je reprezentatívna pre výrobné odvetvie Únie.

         1.4.2.   Výber vzorky neprepojených dovozcov

               (9)

               Aby sa Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a ak áno, aby mohla vybrať vzorku, požiadala neprepojených dovozcov o poskytnutie informácií uvedených v oznámení o začatí konania.

               (10)

               Šesť neprepojených dovozcov poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia Komisia na základe najväčšieho objemu dovozu do Únie vybrala vzorku troch dovozcov. Tieto tri spoločnosti zaradené do vzorky predstavovali 80 % neprepojeného dovozu dotknutého výrobku s pôvodom v Bielorusku. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia bol výber vzorky konzultovaný so všetkými známymi dovozcami. Neboli doručené žiadne pripomienky.

         1.5.   Vyplnené dotazníky

               (11)

               Komisia poslala dotazníky piatim výrobcom Únie zaradeným do vzorky, spolupracujúcemu vyvážajúcemu výrobcovi v dotknutej krajine, jednému výrobcovi v USA, ktoré boli vybrané ako analogická krajina, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 32, trom dovozcom zaradeným do vzorky, ôsmim používateľom známym v čase začatia prešetrovania a jednému ďalšiemu používateľovi, ktorý sa ohlásil v neskoršej fáze konania.

               (12)

               Odpovede na dotazník odovzdali piati výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, spolupracujúci vyvážajúci výrobca v dotknutej krajine, jeden výrobca v USA (ďalej len „analogická krajina“) a dvaja neprepojení dovozcovia.

         1.6.   Overovanie na mieste

               (13)

               Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovania na mieste podľa článku 16 základného nariadenia sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností:

                           a)

                              Výrobcovia z Únie

                                       —

                                       Celsa Huta Ostrowiec sp. z.o.o., Ostrowiec Swietokrzyski, Poľsko,

                                       —

                                       Feralpi Sideruglica s.p.a, Lonato del Garda, Taliansko,

                                       —

                                       Riva Acier SA, Gargenville, Francúzsko,

                                       —

                                       určité makroúdaje boli overené aj v priestoroch navrhovateľa (Brusel, Belgicko).

                           b)

                              Vyvážajúci výrobca v Bielorusku

                                       —

                                       verejná akciová spoločnosť (OJSC) Byelorussian Steel Works – správcovská spoločnosť holdingu Byelorussian Metallurgical Company Holding (ďalej len „BMZ“).

                           c)

                              Obchodníci prepojení s vyvážajúcim výrobcom

                                       —

                                       Bel Kap Steel LLC, Miami (Fl), USA,

                                       —

                                       BMZ Polska Sp. z.o.o., Katowice, Poľsko,

                                       —

                                       UAB „Prekybos namai BMZ-Baltija“, Šiauliai, Litva.

                           d)

                              Výrobca v analogickej krajine

                                       —

                                       Commercial Metals Company, Dallas (TX), USA.

         1.7.   Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

               (14)

               Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2015 do 31. decembra 2015 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Skúmanie vývoja týkajúceho sa posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2012 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

         2.   DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

   2.1.   Dotknutý výrobok

               (15)

               Dotknutým výrobkom sú určité tyče a prúty na betónové výstuže vyrobené zo železa alebo nelegovanej ocele, neupravené inak ako kovaním za tepla, valcovaním za tepla, ťahaním za tepla alebo pretláčaním za tepla, prípadne po valcovaní ešte krútené, a tie, ktoré majú vrúbky, rebrá, žliabky alebo iné deformácie vzniknuté počas valcovania s pôvodom v Bielorusku, ktoré v súčasnosti patria pod číselné znaky KN ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 a ex 7214 99 95 (ďalej len „dotknutý výrobok“). Vysokoodolné železné alebo oceľové tyče a prúty na betónové výstuže sú vylúčené.

         2.2.   Podobný výrobok

               (16)

               Pri prešetrovaní sa zistilo, že dotknutý výrobok a výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu USA, ako aj výrobok, ktorý vyrába výrobné odvetvie Únie a ktorý sa predáva na trhu Únie, majú tie isté základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a použitia. Preto sa v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia predbežne považujú za podobné výrobky.

         2.3.   Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku

               (17)

               Bieloruský vyvážajúci výrobca poukázal na údajnú nezrovnalosť v opise vymedzenia výrobku medzi podnetom (v ktorom sa uvádzajú dva číselné znaky KN) a oznámením o začatí konania (v ktorom sa uvádza deväť číselných znakov KN). Tvrdil, že z tohto dôvodu sa v posúdení ujmy v podnete neodkazuje na to isté vymedzenie ako v následnom začatom konaní. Ďalej poznamenal, že spoločnosť vyvážala len pod dvoma číselnými znakmi KN uvedenými v podnete.

               (18)

               V podnete sa v opise výrobku naozaj uvádzajú dva číselné znaky KN, pričom v oznámení o začatí konania sa uvádza deväť číselných znakov KN. Komisia poznamenáva, že číselné znaky KN uvedené v oznámení o začatí konania sa poskytujú len na informačné účely, ako je jasne uvedené. Ďalej poznamenáva, že prešetrovanie sa začalo na základe opisu dotknutého výrobku uvedeného v podnete, ktorý sa v podstate vzťahuje na deväť číselných znakov KN bez ohľadu na odkazy, takže ďalšie číselné znaky KN nemali vplyv na dôkazy uvedené v podnete. Preto bolo toto tvrdenie o údajnej nezrovnalosti opisu výrobku zamietnuté.

         3.   DUMPING

   3.1.   Všeobecné poznámky

               (19)

               Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa Bielorusko nepovažuje za krajinu s trhovým hospodárstvom. Preto bola normálna hodnota v súvislosti s bieloruským vývozom do Únie stanovená na základe údajov získaných od výrobcu v tretej krajine s trhovým hospodárstvom.

               (20)

               Počas obdobia prešetrovania predstavoval dovoz z Bieloruska spolu približne 488 000 ton s podielom na trhu približne 5 %. Hlavnými dovážajúcimi členskými štátmi bolo Nemecko, Litva, Poľsko a Holandsko. Pri prešetrovaní spolupracoval a vyplnený dotazník zaslal len jediný známy bieloruský výrobca. Tento výrobca predával dotknutý výrobok do Únie priamo alebo cez prepojených obchodníkov so sídlom v Únii a USA.

         3.2.   Normálna hodnota

   3.2.1.   Analogická krajina

               (21)

               Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota stanovila na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty v tretej krajine s trhovým hospodárstvom. Na tento účel bolo potrebné vybrať tretiu krajinu s trhovým hospodárstvom (ďalej len „analogická krajina“).

               (22)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 6, Komisia v oznámení o začatí konania informovala zainteresované strany, že ako tretiu krajinu s trhovým hospodárstvom na určenie normálnej hodnoty plánuje vybrať Južnú Afriku alebo USA.

               (23)

               K navrhnutým analogickým krajinám sa vyjadril len jediný bieloruský spolupracujúci vyvážajúci výrobca. Tvrdil, že Južná Afrika ani USA nie sú vhodnou voľbou pre analogickú krajinu, lebo okrem iných dôvodov sú výrobná kapacita, skutočný objem výroby, výrobné procesy v Južnej Afrike a USA iné v porovnaní s bieloruským výrobcom. Táto strana ďalej tvrdila, že domáci výrobcovia v Južnej Afrike a USA, ktorých určili navrhovatelia, boli priamo prepojení s výrobcami Únie. Preto môže byť objektívnosť údajov zhromaždených v týchto krajinách od týchto výrobcov otázna. Táto strana uviedla, že Rusko predstavuje najvhodnejšiu voľbu ako analogická krajina, keďže ruské odvetvie výroby oceľových tyčí má najpodobnejšiu úroveň vývoja v porovnaní s bieloruskou úrovňou, výrobný proces je takisto založený na kovovom šrote a vyrábané oceľové tyče sú podobné z hľadiska kvality a technických špecifikácií. Komisia však poznamenala, že príslušná strana nepredložila žiaden dôkaz preukazujúci, že výrobcovia v Južnej Afrike alebo USA nepoužívajú kovový šrot na výrobu dotknutého výrobku alebo že suroviny v ich nákladovej štruktúre nepredstavujú 60 % – 70 % výrobných nákladov. Komisia v každom prípade prešetrila vhodnosť Južnej Afriky a USA (ako aj Brazílie) ako analogickej krajiny. Bližšie údaje o tejto analýze sa uvádzajú v odôvodneniach 28 až 34.

               (24)

               Komisia sa s cieľom vybrať tretiu krajinu s trhovým hospodárstvom skontaktovala so všetkými známymi výrobcami nielen v Južnej Afrike a USA, ale aj v Turecku, na Ukrajine, v Ruskej federácii, Bosne a Hercegovine, Mexiku, Kórei, Dominikánskej republike, Nórsku a vo Švajčiarsku. Komisia si vyžiadala informácie o ich domácom trhu a požiadala ich, aby oznámili typ vyrábaných výrobkov, výrobnú kapacitu, objem výroby, objem domáceho predaja, opísali výrobný proces, typ používanej suroviny, podiel surovín, náklady na energiu a prácu v rámci celkových výrobných nákladov dotknutého výrobku a, napokon, ich ochotu spolupracovať pri prešetrovaní.

               (25)

               Okrem toho sa skontaktovala s orgánmi uvedených tretích krajín.

               (26)

               Ruské orgány informovali Komisiu, že žiadny zo známych ruských výrobcov alebo ich združení neprejavil záujem o súčasné prešetrovanie. Rusko sa preto vzhľadom na absenciu spolupráce ruských výrobcov nemôže považovať za analogickú krajinu.

               (27)

               Na prvú žiadosť o poskytnutie informácií odpovedali len traja výrobcovia. Títo výrobcovia boli z Brazílie, Južnej Afriky a USA. Výrobcovia z Južnej Afriky a USA boli prepojení s niektorými z navrhovateľov. Brazílsky výrobca bol súčasťou skupiny spoločností, ktoré mali výrobné zariadenia v rôznych krajinách vrátane USA, Mexika a Dominikánskej republiky. Tento výrobca nebol prepojený s navrhovateľmi.

               (28)

               Tieto tri odpovede boli preskúmané vo vzťahu k podnetu a prijatým pripomienkam. Zistilo sa, že domáca spotreba v Južnej Afrike je pomerne nízka, len približne 435 000 ton, výrobná kapacita výrobcu v Južnej Afrike predstavuje približne 10 % bieloruského výrobcu a ako hlavná surovina sa používa železná ruda, zatiaľ čo bieloruský vyvážajúci výrobca používa kovový šrot. Komisia sa preto rozhodla zavrhnúť Južnú Afriku ako možnú analogickú krajinu.

               (29)

               Brazília má domácu spotrebu približne 3,5 milióna ton a dovoz (približne 95 % s pôvodom v Turecku) podliehajúci valorickému clu vo výške 12 % predstavuje približne 5,5 % brazílskej spotreby. Výrobný proces výrobcu ochotného spolupracovať je založený na kovovom šrote a surovom železe, zatiaľ čo bieloruský vyvážajúci výrobca používa hlavne kovový šrot a jeho objem výroby predstavuje približne 50 % objemu výroby bieloruského výrobcu.

               (30)

               Domáca spotreba USA bola približne 7,7 milióna ton. Pôsobilo tam najmenej osem domácich výrobcov. Platili obmedzenia dovozu (6), dovoz však aj tak predstavoval približne 23 % celkovej spotreby, hlavne s pôvodom v Turecku a Japonsku. Výrobca USA používal podobný výrobný proces ako bieloruský výrobca. Jeho objem výroby bol približne 52 % objemu výroby bieloruského výrobcu.

               (31)

               Komisia na základe tejto analýzy posúdila trhovú situáciu zistenú v Brazílii a USA ako dostatočne konkurencieschopnú. Komisia sa preto rozhodla vybrať Brazíliu a USA ako možnú analogickú krajinu.

               (32)

               Dvom uvedeným spolupracujúcim výrobcom boli poslané dotazníky pre analogickú krajinu. Po prijatí dotazníka pre analogickú krajinu však brazílsky výrobca informoval Komisiu o svojom rozhodnutí odvolať svoju spoluprácu v prešetrovaní. Komisia prijala náležitú odpoveď od výrobcu v USA.

               (33)

               Komisia si všimla, že spolupracujúci výrobca v USA bol prepojený s jedným z navrhovateľov, ako tvrdil bieloruský vyvážajúci výrobca. Aj keď je však výrobca v analogickej krajine prepojený s výrobcom v Únii, takéto prepojenie nevyvracia ani neovplyvňuje určenie normálnej hodnoty (7).

               (34)

               Komisia dospela v tejto fáze konania k záveru, že USA sú vhodnou analogickou krajinou podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.

         3.2.2.   Normálna hodnota (analogická krajina)

               (35)

               Informácie získané od spolupracujúceho výrobcu v analogickej krajine sa použili podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia ako základ na stanovenie normálnej hodnoty.

               (36)

               Po prvé, Komisia skúmala, či je v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia celkový objem predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom v USA reprezentatívny. Na tento účel porovnala celkový objem predaja s celkovým objemom dotknutého výrobku, ktorý bieloruský vyvážajúci výrobca vyvážal do Únie. Na základe toho Komisia zistila, že podobný výrobok sa na trhu USA predával v reprezentatívnych množstvách.

               (37)

               Po druhé, Komisia identifikovala druhy výrobku, ktoré výrobca v analogickej krajine predával na domácom trhu a ktoré boli identické alebo priamo porovnateľné s druhmi, ktoré predával na vývoz do Únie bieloruský vyvážajúci výrobca. Na základe druhu výrobku porovnala objem predaja v USA s vývozom bieloruského vyvážajúceho výrobcu do Únie. Z porovnania vyplynulo, že všetky druhy výrobku boli v USA predávané v reprezentatívnych množstvách.

               (38)

               Komisia potom preskúmala so zreteľom na výrobcu v analogickej krajine, či by sa každý druh podobného výrobku predávaný na domácom trhu mohol považovať za výrobok predávaný v bežnom obchode podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to tak, že sa pre každý druh výrobku stanovil podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas obdobia prešetrovania. Transakcie týkajúce sa predaja sa považovali za ziskové vtedy, ak jednotková cena bola rovnaká alebo vyššia ako výrobné náklady. Stanovili sa tak výrobné náklady pre každý druh výrobku, ktorý vyrábal americký výrobca počas obdobia prešetrovania.

               (39)

               Ak objem predaja daného druhu výrobku predaného za čistú predajnú cenu, ktorá sa rovnala vypočítaným výrobným nákladom alebo bola vyššia ako vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac než 80 % celkového objemu predaja uvedeného druhu a ak sa vážená priemerná predajná cena tohto druhu rovnala výrobným nákladom alebo bola vyššia, normálna hodnota bola založená na skutočnej domácej cene. Táto cena sa vypočítala ako vážený priemer cien celkového domáceho predaja daného druhu výrobku počas obdobia prešetrovania. Pokiaľ ide o všetky druhy výrobku, ktoré predával výrobca v analogickej krajine, objem ziskového predaja druhu výrobku predstavoval 80 % alebo viac celkového objemu predaja tohto druhu.

               (40)

               Napokon všetky druhy výrobku vyvážané z Bieloruska do Únie sa predávali aj v USA. Preto nebolo potrebné vytvoriť normálnu hodnotu pre vyvážané druhy výrobkov.

         3.3.   Vývozná cena

               (41)

               Bieloruský spolupracujúci vyvážajúci výrobca vyvážal do Únie buď prostredníctvom prepojených obchodníkov v Rakúsku, Litve, Poľsku, Nemecku a USA, alebo predával priamo prvým nezávislým zákazníkom. Ako sa uvádza v odôvodnení 13 vyššie v texte, traja hlavní prepojení obchodníci boli preverení na mieste.

               (42)

               V prípade priameho predaja od vyvážajúceho výrobcu prvým nezávislým zákazníkom predstavovala vývozná cena skutočne zaplatenú cenu alebo cenu, ktorá sa má zaplatiť za dotknutý výrobok pri predaji na vývoz do Únie, v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.

               (43)

               V prípade predaja uskutočneného cez prepojených obchodníkov konajúcich ako dovozcovia bola vývozná cena stanovená na základe článku 2 ods. 9 základného nariadenia. V tomto prípade sa cena upravila s cieľom zohľadniť všetky náklady vzniknuté medzi dovozom a ďalším predajom vrátane predajných, všeobecných a administratívnych (ďalej len „PVA“) nákladov (ktoré sa pohybovali od približne 1 % do 2,5 %) a primerané ziskové rozpätie pre obchodníkov zúčastňujúcich sa na predaji (menej ako 1 %).

         3.4.   Porovnanie

               (44)

               Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu vyvážajúceho výrobcu zaradeného do vzorky na základe cien zo závodu.

               (45)

               Ak to bolo odôvodnené potrebou zabezpečiť spravodlivé porovnanie, Komisia v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien.

               (46)

               Pokiaľ ide o vývozné ceny vyvážajúceho výrobcu, vykonali sa úpravy týkajúce sa nákladov na dopravu, poistenie a manipuláciu (ktoré sa pohybovali približne od 4 % do 7,5 % v závislosti od príslušného prepojeného obchodníka alebo vyvážajúceho výrobcu), nákladov na úver a bankových poplatkov (ktoré sa pohybovali od 0 % do 1,5 % v závislosti od príslušného prepojeného obchodníka alebo vyvážajúceho výrobcu), čo predstavovalo celkovo približne 8 % hodnoty predaja. V prípade domácich cien výrobcu z analogickej krajiny sa vykonali úpravy nákladov na vnútroštátnu dopravu a manipuláciu (v priemere 5,3 % hodnoty predaja), ako aj nákladov na úver (ročná sadzba 1,15 %).

               (47)

               Porovnanie sa vykonalo pre 100 % vyvážaných druhov výrobkov, ktoré v Únii predával bieloruský vyvážajúci výrobca a jeho prepojení obchodníci.

               (48)

               Na vypočutí, ktoré sa uskutočnilo 14. októbra 2016, zástupcovia bieloruského vyvážajúceho výrobcu tvrdili, že normálna hodnota by mala byť upravená tak, aby zohľadňovala priemerné ceny kupovaného šrotu a jeho pomer spotreby vo výrobe dotknutého výrobku v Bielorusku.

               (49)

               Komisia po prvé zdôrazňuje, že normálna hodnota nebola vytvorená, ale je založená len na predaji, takže takáto úprava je vylúčená na úrovni stanovenia normálnej hodnoty.

               (50)

               Komisia po druhé chápe, že táto spoločnosť možno chcela poukázať na otázku spravodlivého porovnania, takže toto tvrdenie analyzovala na základe článku 2 ods. 10 písm. k). Z prešetrovania vyplynulo, že bieloruský vyvážajúci výrobca kupoval šrot od miestnych dodávateľov alebo od ruských dodávateľov.

               (51)

               Komisia poznamenáva, že ceny a náklady v Bielorusku ako krajine bez trhového hospodárstva sa považujú za skreslené. Takže povolenie úprav vychádzajúcich z bieloruských cien a nákladov a z vyplývajúceho pomeru spotreby by znamenalo použitie skreslených bieloruských cien. Komisia preto zamietla toto tvrdenie. Aj keď by Komisia musela preukázať skutočné skreslenie bieloruských cien, poznamenáva, že v podnete sa prima facie stanovilo, že takéto skreslenie existuje a bieloruský vývozca neposkytol vecné dôkazy na vyvrátenie týchto tvrdení.

               (52)

               Pokiaľ ide o šrot dovážaný z Ruska, Komisia počas prešetrovania zistila, že cena suroviny v USA a v Ruskej federácii je podobná (8). Z prešetrovania navyše vyplynulo, že pomer spotreby šrotu USA je podobný tomu, ktorý uviedol bieloruský vyvážajúci výrobca, t. j. od 60 do 70 %. Komisia preto vyvodila predbežný záver, že nákupná cena šrotu v USA neovplyvňuje porovnateľnosť cien. Tvrdenie bolo predbežne zamietnuté.

         3.5.   Dumpingové rozpätia

               (53)

               V prípade spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu Komisia v súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia porovnala váženú priemernú normálnu hodnotu každého druhu podobného výrobku v analogickej krajine (pozri odôvodnenie 47) s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu dotknutého výrobku. Na tomto základe sú predbežné priemerné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, 58,4 %.

               (54)

               Úroveň spolupráce je vysoká, keďže dovoz spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu predstavoval počas obdobia prešetrovania 100 % celkového vývozu do Únie. Na základe toho sa Komisia rozhodla stanoviť zostatkové dumpingové rozpätie na úrovni spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorý mal najvyššie dumpingové rozpätie.

               (55)

               Predbežné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú:

                           Spoločnosť

                           Predbežné dumpingové rozpätie

                           Verejná akciová spoločnosť (OJSC) Byelorussian Steel Works – správcovská spoločnosť holdingu Byelorussian Metallurgical Company Holding, Bielorusko

                           58,4 %

                           Všetky ostatné spoločnosti

                           58,4 %

         4.   VÝROBNÉ ODVETVIE ÚNIE

   4.1.   Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

               (56)

               Podobný výrobok vyrábalo 31 výrobcov z Únie. Považujú sa preto za výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia a ďalej sa budú uvádzať len ako „výrobné odvetvie Únie“.

               (57)

               Na stanovenie celkovej výroby v Únii počas obdobia prešetrovania sa použili všetky dostupné informácie o výrobnom odvetví Únie, ako sú informácie poskytnuté v podnete, údaje zhromaždené od výrobcov z Únie a od ich združenia pred začiatkom prešetrovania a po ňom a dotazníky, ktoré vyplnili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.

               (58)

               Na základe toho sa celková výroba v Únii počas obdobia prešetrovania odhadla na 12,7 milióna ton. Tento údaj zahŕňa výrobu všetkých výrobcov z Únie, výrobcov zaradených do vzorky aj výrobcov nezaradených do vzorky, vypočítanú na základe overených údajov, ktoré predložil navrhovateľ.

               (59)

               Ako je uvedené v odôvodnení 8, do vzorky boli zaradení piati výrobcovia z Únie, ktorí predstavujú 22,4 % celkovej odhadovanej výroby podobného výrobku v Únii. V tejto súvislosti treba brať do úvahy, že výroba dotknutého výrobku v Únii je veľmi fragmentovaná, čo znázorňuje vysoký počet výrobcov z Únie uvedený v odôvodnení 56, takže vzorka 5 výrobcov je reprezentatívna pre výrobné odvetvie Únie.

         5.   UJMA

   5.1.   Predbežná poznámka

               (60)

               Bieloruský vyvážajúci výrobca tvrdil, že prima facie dôkazy o existencii ujmy v podnete sú nedostatočné, preto by nemali byť akceptované. Argument sa opiera najmä o údajne umelo nízke náklady na šrot nesprávne uvedené v podnete, z ktorých daný vyvážajúci výrobca ťaží. Bieloruský výrobca tvrdil, že tento nesprávny dojem zneplatňuje celý podnet.

               (61)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 19, Bielorusko nie je krajina s trhovým hospodárstvom, v dôsledku čoho bola normálna hodnota určená na základe metodiky analogickej krajiny. Preto nie je potrebné určiť, či bieloruský výrobca kupoval šrot za umelo nízke ceny. Komisia nevidí význam ani relevantnosť tohto tvrdenia a jeho význam na určenie ujmy výrobného odvetvia EÚ.

         5.2.   Spotreba v Únii

               (62)

               Spotreba v Únii sa stanovila na základe celkového objemu predaja uskutočneného výrobným odvetvím Únie na trhu Únie a na základe celkového dovozu. Spotreba Únie sa v období rokov 2012 – 2013 znížila, v roku 2014 sa však vrátila na úroveň z roku 2012 a počas obdobia prešetrovania sa ďalej mierne zvýšila. Spotreba v Únii sa počas posudzovaného obdobia celkovo zvýšila o 3 %.

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie prešetrovania

                           Spotreba (v tonách)

                           9 465 588

                           8 783 290

                           9 445 867

                           9 704 309

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              93

                              100

                              103

                              Zdroj: Eurostat, podnet a vyplnené dotazníky.

         5.3.   Dovoz z dotknutej krajiny do Únie

   5.3.1.   Objem a podiel dotknutého dovozu na trhu

               (63)

               Počas posudzovaného obdobia sa zistilo, že dovoz do Únie z Bieloruska sa z hľadiska objemu a podielu na trhu vyvíjal takto:

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie prešetrovania

                           Objem (v tonách)

                           173 664

                           155 012

                           260 774

                           488 759

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              89

                              150

                              281

                           Trhový podiel na spotrebe EÚ (%)

                           1,8

                           1,8

                           2,8

                           5,0

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              96

                              150

                              275

                              Zdroj: Eurostat, podnet a vyplnené dotazníky.

               (64)

               Objem dovozu z Bieloruska sa počas posudzovaného obdobia takmer strojnásobil. Podiel dovozu z Bieloruska na trhu sa počas posudzovaného obdobia takisto zvýšil, z 1,8 % v roku 2012 na 5 % počas obdobia prešetrovania.

         5.3.2.   Dovozné ceny a cenové podhodnotenie

               (65)

               V tejto tabuľke sa uvádza priemerná cena dovozu z Bieloruska:

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie prešetrovania

                           Priemerná cena v EUR/tona

                           500

                           467

                           441

                           376

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              93

                              88

                              75

                              Zdroj: Eurostat.

               (66)

               Priemerné dovozné ceny z Bieloruska sa počas posudzovaného obdobia znížili po znížení cien šrotu, ktorý sa používa ako surovina v Bielorusku aj v Únii. Zníženie cien bieloruského vývozu do EÚ o 25 % však bolo výraznejšie ako zníženie cien výrobcov z Únie zaradených do vzorky a priemerných cien ostatných hlavných vývozcov dotknutého výrobku do Únie počas rovnakého obdobia. V dôsledku toho boli ceny dovozu z Bieloruska počas obdobia prešetrovania nižšie ako ceny výrobcov z Únie a priemerné ceny dovozu z akejkoľvek inej významnej tretej krajiny prítomnej na trhu.

               (67)

               S cieľom určiť, či počas obdobia prešetrovania došlo k cenovému podhodnoteniu a do akej miery, sa vážené priemerné predajné ceny každého druhu výrobku výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie upravené na úroveň cien zo závodu odpočítaním skutočných dodacích nákladov (0,5 % – 5 %), provízií (0 % – 1,5 %), zliav (0,9 % – 2,3 %) a úverových nákladov (0,2 % – 0,5 %) porovnali so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami každého druhu výrobku v rámci dumpingového dovozu bieloruského výrobcu prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie stanovenými na základe cien CIF.

               (68)

               Z výsledku porovnania vyjadreného ako percentuálny podiel z obratu výrobcov v Únii zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania vyplynulo rozpätie podhodnotenia vo výške 4,5 %. Nižšie ceny dumpingového dovozu v porovnaní s cenami Únie vysvetľujú významný nárast objemu bieloruského dovozu a podielu dovozu z Bieloruska na trhu od roku 2014.

               (69)

               Bieloruský vyvážajúci výrobca predložil určité dokumenty na porovnanie predajných cien poľských a bieloruských výrobcov na účely tvrdenia, že bieloruské ceny boli v období prešetrovania v skutočnosti vyššie ako ceny výrobcov z Únie. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že výpočty cenového podhodnotenia a mikroukazovatele týkajúce sa cenovej úrovne sú založené na údajoch zhromaždených od výrobcov z Únie zaradených do vzorky, zatiaľ čo údaje predložené bieloruskou spoločnosťou sa vzťahovali na poľských výrobcov nezaradených do vzorky. Predložené údaje preto nemajú vplyv na zistenia Komisie, pokiaľ ide o cenové podhodnotenie a vývoj mikroekonomických ukazovateľov v posudzovanom období, ako sa opisuje v odôvodnení 83. Tieto údaje sú navyše agregované údaje všetkých spoločností zaradených do vzorky a ich všetkých neprepojených obchodných transakcií, ktoré sa zohľadňujú na stanovenie cenového podhodnotenia a vývoja mikroukazovateľov. Komisia aj tak potvrdzuje, že počas obdobia prešetrovania bieloruské ceny podhodnocovali úplne všetkých výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

         5.4.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

   5.4.1.   Úvodné poznámky

               (70)

               V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia skúmanie vplyvu dumpingového dovozu z Bieloruska na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.

               (71)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 59, výber vzorky sa použil na preskúmanie prípadnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (72)

               Komisia pri analýze ujmy rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. V tejto súvislosti sa hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie posudzuje na základe a) makroekonomických ukazovateľov, konkrétne výroby, výrobnej kapacity, využitia kapacity, objemu predaja, podielu na trhu a trhového rastu, zamestnanosti, produktivity, veľkosti skutočného dumpingového rozpätia a zotavenia z minulého dumpingu, pre ktoré boli zhromaždené údaje na úrovni celkového výrobného odvetvia Únie, a na základe b) mikroekonomických ukazovateľov, konkrétne priemerných jednotkových cien, jednotkových nákladov, ziskovosti, peňažného toku, investícií, návratnosti investícií a schopnosti získavať kapitál, zásob a nákladov práce, pre ktoré boli zhromaždené údaje na úrovni výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               (73)

               Na stanovenie makroekonomických ukazovateľov, a najmä údajov týkajúcich sa výrobcov z Únie, ktorí neboli zaradení do vzorky, sa použili všetky dostupné informácie o výrobnom odvetví Únie vrátane informácií poskytnutých v podnete, údajov zhromaždených od výrobcov z Únie pred začiatkom prešetrovania a po ňom a odpovedí v dotazníkoch, ktoré vyplnili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.

               (74)

               Mikroekonomické ukazovatele boli stanovené na základe informácií, ktoré poskytli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky vo svojich vyplnených dotazníkoch.

         5.4.2.   Makroekonomické ukazovatele

   a)   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

               (75)

               Trendy týkajúce sa výroby, výrobnej kapacity a využitia kapacity v Únii sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie prešetrovania

                           Objem výroby (v tonách)

                           13 387 728

                           12 563 163

                           13 255 746

                           12 689 981

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              94

                              99

                              95

                           Výrobná kapacita (v tonách)

                           18 848 442

                           19 038 334

                           19 168 491

                           18 897 474

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              101

                              102

                              100

                           Využitie kapacity (%)

                           71

                           66

                           69

                           67

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              93

                              97

                              95

                              Zdroj: Eurostat, podnet a vyplnené dotazníky.

               (76)

               Počas posudzovaného obdobia sa objem výroby Únie znížil o 5 %. Keď sa zohľadní, že výrobná kapacita zostala počas tohto obdobia stabilná, zníženie objemu výroby spôsobilo zníženie využitia kapacity o 4 percentuálne body zo 71 % v roku 2012 na 67 % počas obdobia prešetrovania.

         b)   Objem predaja, podiel na trhu a rast

               (77)

               Predaj výrobcov z Únie zahŕňal predaj prepojeným spoločnostiam. Tento predaj prepojeným spoločnostiam predstavoval počas posudzovaného obdobia približne 10 % spotreby Únie. Objem predaja, podiel na trhu a rast sa preto posudzovali samostatne pre prepojený predaj a voľný trh (neprepojený predaj). Pokiaľ ide o prepojený predaj, potvrdzuje sa, že smeroval prepojeným používateľom, a nie prepojeným obchodným spoločnostiam, takže vo výpočte celkovej spotreby Únie nie je započítaný dvakrát.

               (78)

               Trendy týkajúce sa objemu predaja, podielu na trhu a rastu sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie prešetrovania

                           Objem neprepojeného predaja (v tonách)

                           7 734 058

                           7 189 883

                           7 192 146

                           7 237 285

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              93

                              93

                              94

                           Trhový podiel neprepojeného predaja (%)

                           82

                           82

                           76

                           75

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              100

                              93

                              91

                           Objem prepojeného predaja (v tonách)

                           888 325

                           735 632

                           1 091 819

                           1 012 318

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              83

                              123

                              114

                           Trhový podiel prepojeného predaja (%)

                           9

                           8

                           12

                           10

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              89

                              123

                              111

                              Zdroj: Eurostat, podnet a vyplnené dotazníky.

               (79)

               Objem predaja výrobného odvetvia Únie neprepojeným zákazníkom sa v dotknutom období znížil o 6 % a táto situácia sa odrazila aj v znížení trhového podielu od roku 2012 do obdobia prešetrovania o 7 percentuálnych bodov. Toto zníženie nastalo napriek zvýšeniu spotreby na trhu Únie počas rovnakého obdobia. Rýchle zníženie objemu predaja sa uskutočnilo v období rokov 2012 a 2013, keď trend objemu predaja presne kopíroval vývoj spotreby – a výrobné odvetvie Únie si dokázalo udržať rovnaký podiel na trhu. V období od roku 2013 do obdobia prešetrovania sa však situácia úplne zmenila. Trh Únie narástol v tomto období o 10 %, pričom v tom istom čase výrobné odvetvie Únie stratilo 7 percentuálnych bodov zo svojho podielu na trhu. Zároveň sa rýchlo zvýšil objem bieloruského dovozu a jeho podiel na trhu. Z toho vyplýva, že výrobné odvetvie Únie nemohlo využiť rast spotreby v Únii z dôvodu zvýšenia podielu dumpingového dovozu na trhu.

         c)   Zamestnanosť a produktivita

               (80)

               V súlade s poklesom výroby a predaja sa zistilo, že úroveň zamestnanosti výrobného odvetvia Únie sa od roku 2012 do obdobia prešetrovania tiež znížila o 2 %. Toto zníženie zamestnanosti však neviedlo k zvýšeniu produktivity meranej ako objem výroby na zamestnanú osobu za rok, lebo pokles objemu výroby v posudzovanom období bol výraznejší ako zníženie zamestnanosti.

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie prešetrovania

                           Počet zamestnancov

                           5 363

                           5 133

                           5 282

                           5 239

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              96

                              98

                              98

                           Produktivita (v tonách na zamestnanca)

                           2 496

                           2 447

                           2 510

                           2 422

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              98

                              101

                              97

                              Zdroj: Podnet a vyplnené dotazníky.

         d)   Veľkosť skutočného dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu

               (81)

               Dumpingové rozpätie bieloruského vyvážajúceho výrobcu je značné (pozri odôvodnenie 55). Vzhľadom na objem, podiel na trhu a ceny dumpingového dovozu z Bieloruska, ako sa uvádza vyššie, nemožno vplyv skutočného dumpingového rozpätia na výrobné odvetvie Únie považovať za zanedbateľný.

               (82)

               Keďže predtým nebolo uskutočnené žiadne zistenie o dumpingových dovozoch dotknutého výrobku, výrobné odvetvie Únie sa nezotavuje z minulého dumpingu v súvislosti s dotknutým výrobkom.

         5.4.3.   Mikroekonomické ukazovatele

   a)   Priemerné jednotkové predajné ceny na trhu Únie a jednotkové výrobné náklady

               (83)

               Priemerné predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky neprepojeným zákazníkom boli v prvej časti posudzovaného obdobia (2012 – 2013) stlačené vplyvom podvodov s DPH (pozri odôvodnenia 106 až 111). V druhej časti posudzovaného obdobia (2014 – obdobie prešetrovania) ich stlačili dumpingové dovozy z Bieloruska. Počas posudzovaného obdobia sa ceny v Únii od roku 2012 do obdobia prešetrovania znížili o 22 %. V znížení cien sa odráža všeobecný celosvetový trend znižovania nákladov na hlavné suroviny. Z dôvodu ďalšieho poklesu cien spôsobeného dumpingovým dovozom z Bieloruska, keď bol pokles cien väčší ako len zohľadnenie nákladov na suroviny, výrobcovia z Únie nemohli vrátiť ceny stlačené podvodmi s DPH na normálnu a neskreslenú úroveň a nemohli ťažiť zo zníženia nákladov na hlavnú surovinu, ale museli držať ceny nižšie ako v prípade normálnej hospodárskej súťaže.

               (84)

               V posudzovanom období sa náklady výrobného odvetvia Únie znížili o 20 %, čo bolo menej ako zníženie cien. Vysvetľujú to vyššie náklady na energiu a prácu. Počas posudzovaného obdobia sa preto ziskovosť výrobného odvetvia Únie zhoršila.

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie prešetrovania

                           Priemerná jednotková predajná cena v Únii pre neprepojených zákazníkov (EUR/tona)

                           493

                           459

                           436

                           383

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              93

                              88

                              78

                           Jednotkové náklady predaného tovaru (EUR/tona)

                           487

                           466

                           441

                           391

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              96

                              91

                              80

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky.

         b)   Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál

               (85)

               Počas posudzovaného obdobia sa peňažný tok, investície, návratnosť investícií výrobcov z Únie a ich schopnosť zvyšovať kapitál vyvíjali takto:

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie prešetrovania

                           Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (% z obratu z predaja)

                           1,3

                           – 1,6

                           – 1,2

                           – 2,1

                           Peňažný tok (EUR)

                           35 355 861

                           15 439 631

                           17 308 800

                           5 869 113

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              44

                              49

                              17

                           Investície (EUR)

                           29 266 937

                           23 168 567

                           21 554 327

                           20 818 669

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              79

                              74

                              71

                           Návratnosť investícií (%)

                           0,7

                           – 2,6

                           – 2,5

                           – 3,2

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky.

               (86)

               Ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky bola vyjadrená ako čistý zisk pred zdanením predaja podobného výrobku zákazníkom v Únii ako percentuálny podiel obratu z tohto predaja. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky boli ziskoví v roku 2012, ale od roku 2013 sa stali stratovými. Navyše dosiahla ich ziskovosť najnižšiu úroveň v období prešetrovania, čo koreluje s najvyšším objemom dovozu z Bieloruska a jeho najnižšou cenovou úrovňou v celom posudzovanom období.

               (87)

               Peňažný tok, ktorý predstavuje schopnosť výrobného odvetvia samofinancovať svoju činnosť, bol síce počas celého posudzovaného obdobia pozitívny, celý ten čas sa však zhoršoval.

               (88)

               Výrobcovia z Únie boli stále schopní investovať počas celého posudzovaného obdobia, ale vývoj ziskovosti a peňažného toku negatívne ovplyvnil aj investície, ktoré sa počas posudzovaného obdobia znížili o 29 %. Návratnosť investícií je navyše od roku 2013 stále negatívna a kopíruje trend ziskovosti.

               (89)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno dospieť k záveru, že finančná výkonnosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky bola počas obdobia prešetrovania negatívna.

         c)   Zásoby

               (90)

               Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v priebehu posudzovaného obdobia znížila o 25 %. Pomer zásob k objemu výroby však zostal v posudzovanom období stabilný (1 % až 1,5 %) – úroveň zásob kopíruje klesajúci trend objemu výroby.

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie prešetrovania

                           Konečný stav zásob (v tonách)

                           184 632

                           161 698

                           188 050

                           138 491

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              88

                              102

                              75

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky.

         d)   Náklady práce

               (91)

               Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia mierne zvýšili. Náklady práce predstavovali 10 % celkových výrobných nákladov. Náklady práce teda nepredstavujú rozhodujúci faktor vo vývoji výrobných nákladov.

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie prešetrovania

                           Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR)

                           47 109

                           47 468

                           49 305

                           49 541

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              101

                              105

                              105

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky.

         5.5.   Záver o ujme

               (92)

               Z prešetrovania vyplýva, že výrobné odvetvie Únie nevyužilo nárast spotreby počas posudzovaného obdobia. Naopak, výrobné odvetvie Únie utrpelo v posudzovanom období pokles objemu predaja o 6 % a jeho trhový podiel sa znížil o 6 percentuálnych bodov (na pozadí zvýšenia celkovej spotreby o 3 %). Tieto trendy sú viditeľnejšie, keď sa zoberie do úvahy obdobie od roku 2013 do obdobia prešetrovania, keď rýchlo rástol objem dovozu z Bieloruska a zvyšoval svoj podiel na trhu. Výrobné odvetvie Únie stratilo v rovnakom období 7 percentuálnych bodov trhového podielu v scenári zvyšujúcej sa spotreby (+ 10 %). Výrobnému odvetviu Únie sa v posudzovanom období znížil aj objemu výroby o 5 %, čo viedlo k poklesu využitia kapacity zo 71 % na 67 %.

               (93)

               Výrobné odvetvie Únie muselo tiež v posudzovanom období pre zvýšenú nespravodlivú súťaž dumpingového dovozu znížiť svoje ceny priemerne o 22 %, čo viedlo k poklesu zisku z 1,3 % v roku 2012 na stratu vo výške 2,1 % v období prešetrovania napriek zníženiu nákladov a zamestnanosti.

               (94)

               Napokon, ostatné finančné ukazovatele, ako sú návratnosť aktív, peňažný tok a investície, boli v posudzovanom období tiež negatívne ovplyvnené.

               (95)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

         6.   PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ

   6.1.   Úvod

               (96)

               V súlade s článkom 3 ods. 6 a 7 základného nariadenia Komisia preskúmala, či dumpingový dovoz z Bieloruska spôsobil výrobnému odvetviu Únie ujmu v dostatočnej miere na to, aby sa považovala za značnú. Preskúmali sa aj iné známe faktory než dumpingový dovoz, ktoré mohli v tom istom čase spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala dumpingovému dovozu.

         6.2.   Vplyv dumpingového dovozu

               (97)

               Pri prešetrovaní sa zistilo, že spotreba v Únii sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 3 % a v tom istom čase sa výrazne zvýšil objem dovozu s pôvodom v Bielorusku. Za posledné dva roky posudzovaného obdobia sa objem bieloruského dovozu a jeho podiel na trhu Únie zvýšili o 175 %. Zvýšenie dumpingového dovozu sa zhodovalo s poklesom podielu výrobného odvetvia Únie na trhu.

               (98)

               Pokiaľ ide o tlak na ceny, ktorý prevládal na trhu Únie počas posudzovaného obdobia, zistilo sa, že priemerné ceny dovozu z Bieloruska rýchlo klesali, najmä v posledných dvoch rokoch posudzovaného obdobia. Už v období prešetrovania bola úroveň cien bieloruského dovozu nižšia ako priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie a predajné ceny dovozu z tretích krajín prítomných na trhu Únie.

               (99)

               Z dôvodu tlaku na ceny vyvíjaného zvýšením objemu bieloruského dovozu nebolo výrobné odvetvie Únie schopné pokryť svoje náklady.

               (100)

               Z uvedeného vyplýva, že prudké zvýšenie dumpingového dovozu z Bieloruska za ceny, ktoré podhodnocujú ceny výrobného odvetvia Únie, spôsobilo značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

         6.3.   Vplyv ďalších faktorov

   6.3.1.   Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu

               (101)

               Podľa údajov výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa objem vývozu neprepojeným zákazníkom v tretích krajinách počas posudzovaného obdobia zvýšil o 5 %. Možno teda dospieť k záveru, že táto časť predajnej činnosti výrobného odvetvia Únie nemohla byť príčinou zistenej značnej ujmy.

         6.3.2.   Predaj prepojeným stranám

               (102)

               Predaj výrobného odvetvia Únie prepojeným stranám sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 14 % za ceny, ktoré boli stále vyššie ako predaj neprepojeným stranám Aj keď sú tieto ceny transferovými cenami, možno vyvodiť záver, že táto časť predajnej činnosti výrobného odvetvia Únie nemohla byť príčinou zistenej značnej ujmy. Naopak, zo zvýšenia tohto predaja a skutočnosti, že tieto ceny sú vyššie ako ceny neprepojeným zákazníkom, vyplýva, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, mohla byť ešte väčšia v prípade neexistencie tohto predaja prepojeným stranám.

               (103)

               Treba tiež zdôrazniť, že rozpätia podhodnotenia a predaja pod cenu boli stanovené porovnaním bieloruských dovozných cien s predajnými cenami výrobcov z Únie neprepojeným zákazníkom. Takže predaj prepojeným spoločnostiam neovplyvnil určenie cenového podhodnotenia a predaja pod cenu.

         6.3.3.   Dovoz z tretích krajín

               Krajina

               2012

               2013

               2014

               Obdobie prešetrovania

               Nórsko

               Objem (v tonách)

               195 370

               184 643

               201 617

               215 218

                  Index (2012 = 100)

                  100

                  95

                  103

                  110

               Podiel na trhu (%)

               2,1

               2,1

               2,1

               2,2

               Priemerná cena (EUR/tona)

               551

               496

               483

               431

               Bosna a Hercegovina

               Objem (v tonách)

               47 702

               79 207

               105 910

               116 927

                  Index (2012 = 100)

                  100

                  166

                  222

                  245

               Podiel na trhu (%)

               0,5

               0,9

               1,1

               1,2

               Priemerná cena (EUR/tona)

               566

               479

               455

               415

               Turecko

               Objem (v tonách)

               101 900

               147 164

               207 427

               113 012

                  Index (2012 = 100)

                  100

                  144

                  204

                  111

               Podiel na trhu (%)

               1,1

               1,7

               2,2

               1,2

               Priemerná cena (EUR/tona)

               536

               486

               465

               433

               Ukrajina

               Objem (v tonách)

               79 342

               20 656

               32 025

               112 953

                  Index (2012 = 100)

                  100

                  26

                  40

                  142

               Podiel na trhu (%)

               0,8

               0,2

               0,3

               1,2

               Priem. cena

               517

               510

               452

               394

               Ostatné krajiny sveta

               Objem (v tonách)

               245 225

               271 092

               354 150

               407 837

                  Index (2012 = 100)

                  100

                  111

                  144

                  166

               Podiel na trhu (%)

               2,6

               3,1

               3,7

               4,2

               Priemerná cena (EUR/tona)

               697

               645

               573

               502

               (104)

               V posudzovanom období sa jednotlivé podiely tretích krajín na trhu zvýšili len minimálne s výnimkou Ukrajiny, v prípade ktorej bol nárast podielu na trhu výrazný z relatívneho hľadiska, ale z absolútneho hľadiska je podiel tejto krajiny na trhu stále zanedbateľný. Treba tiež poznamenať, že počas posudzovaného obdobia boli ceny dovozu z tretích krajín v priemere vždy vyššie ako ceny výrobného odvetvia Únie. Jedinou vyvážajúcou krajinou s nižšími priemernými cenami ako výrobné odvetvie Únie bolo Bielorusko v období prešetrovania, čo bol ten istý rok, keď sa objem dovozu z Bieloruska zvýšil najrýchlejšie. Usudzuje sa preto, že aj keď dovoz z tretích krajín mohol mať určitý vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie, dovoz z Bieloruska zostal jasne hlavnou príčinou ujmy.

         6.3.4.   Vývoj nákladov

               (105)

               Hlavným nákladovým faktorom vo výrobe dotknutého výrobku je železný a oceľový šrot. Počas posudzovaného obdobia sa cena tejto suroviny globálne znížila. Výrobcovia z Únie, ktorí vyrábali ingoty zo šrotu, zaznamenali zníženie nákladov tejto suroviny v rozmedzí 23 % a 32 % a výrobcovia z Únie používajúci ingot ako surovinu približne o 24 %. Podľa údajov od výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia celkové výrobné náklady dotknutého výrobku znížili o 20 %, ale zníženie cien surovín bolo mierne vykompenzované, najmä vyššími nákladmi na energiu a prácu (v priemere približne 10 %). Možno teda dospieť k záveru, že vývoj nákladov nemohol byť príčinou zistenej značnej ujmy. Na druhej strane, výrobné odvetvie Únie nemohlo z dôvodu poklesu cien spôsobeného hlavne dumpingovým dovozom z Bieloruska ťažiť z klesajúcich nákladov a tieto úspory nákladov sa nepremietli do jeho finančných ukazovateľov.

         6.3.5.   Vplyv podvodov s DPH

               (106)

               Bieloruský vyvážajúci výrobca tvrdil, že jedným z dôležitých faktorov, ktoré ovplyvňujú výkonnosť výrobného odvetvia Únie v posudzovanom období, boli podvody s DPH. Tieto podvody sa týkali najmä poľského trhu. V roku 2012 sa v tejto krajine konali majstrovstvá Európy vo futbale, stavebný priemysel vtedy prekvital a dopyt po roxorových tyčiach bol veľmi vysoký. Niektorí bezohľadní obchodníci údajne pôsobili na trhu využívajúc túto príležitosť a vytvorili tzv. kolotočové podvody s DPH. V Poľsku boli zriadené schránkové spoločnosti, ktoré kupovali roxorové tyče z iného členského štátu a opätovne ich predávali v Poľsku, pričom na faktúre bola účtovaná miestna DPH. Tieto schránkové spoločnosti však nikdy nezúčtovali vybratú DPH. Poľskí výrobcovia údajne z dôvodu nízkych cien na poľskom trhu, ktoré boli spôsobené takýmito podvodnými obchodnými spoločnosťami, stratili podiel na trhu a utrpeli finančné straty.

               (107)

               V skutočnosti sa potvrdilo, že uvedené podvody s DPH mali významný vplyv na trh s roxorovými tyčami v Poľsku. Mnohí štandardní výrobcovia ocele pocítili pokles hospodárskej výkonnosti spôsobený narušením trhu. Niektoré zo spoločností dokonca v dôsledku týchto nezákonných činností začiatkom januára 2013 na niekoľko týždňov pozastavili výrobu roxorových tyčí. Treba však zdôrazniť, že podvody s DPH a dumpingový dovoz z Bieloruska sa neprelínajú, pokiaľ ide o čas a vplyv. Podvody sa skončili, keď poľská vláda začala od 1. októbra 2013 uplatňovať mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti DPH. Vplyv tohto mechanizmu je viditeľný na náhlom poklese predaja výrobného odvetvia Únie a objeme výroby v roku 2013. Situácia sa však vrátila do normálu v roku 2014, zatiaľ čo medzičasom začal zvýšený tok dumpingových dovozov nepriaznivo ovplyvňovať úroveň cien, podiel na trhu a finančnú výkonnosť výrobného odvetvia Únie. Vplyv podvodov s DPH na hospodársku situáciu poľských výrobcov je teda obmedzený na roky, keď bol objem dovozu z Bieloruska na trh Únie relatívne nízky za pomerne vysoké ceny. Na poľskom trhu s roxorovými tyčami sa navyše nevyskytol žiaden vedľajší účinok, keď podvodníci ukončili svoju činnosť. Tieto zistenia skutočne potvrdzujú doplňujúce informácie (a podporné dôkazy), ktoré poskytol bieloruský vyvážajúci výrobca v súvislosti so situáciou na poľskom trhu v období, keď fungovali podvody s DPH, a po tomto období Je teda zjavné, že túto otázku možno oddeliť od účinkov dumpingových dovozov a táto záležitosť nenarúša príčinnú súvislosť medzi dumpingovými dovozmi z Bieloruska a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (108)

               Bieloruský vyvážajúci výrobca ďalej tvrdil, že v dôsledku podvodov s DPH opísaných skôr v texte určité výrobné spoločnosť v Lotyšsku a na Slovensku skrachovali. Táto spoločnosť preto uvádza, že negatívne trendy týkajúce sa objemu výroby a predaja výrobného odvetvia Únie spôsobilo zmiznutie určitých spoločností z trhu, čo nie je spojené s vývoznou činnosťou bieloruského vyvážajúceho výrobcu.

               (109)

               V súvislosti s týmto tvrdením treba zdôrazniť, že v odhade makroukazovateľov uvedených v odôvodneniach 75 až 82 neboli zohľadnené spoločnosti, ktoré neexistovali v období prešetrovania. Pre spoločnosti, ktoré nedostali dotazníky, boli informácie relevantné pre makroukazovatele odhadnuté na základe skutočného objemu výroby v období prešetrovania. Zmiznutie predmetných spoločností z trhu preto nie je zahrnuté v ukazovateľoch, ktoré poukazujú na negatívny vývoj objemu výroby a predaja výrobného odvetvia Únie. Treba zdôrazniť, že ak by sa brali do úvahy, celkový obraz ujmy by bol ešte horší.

               (110)

               Napokon, príslušný bieloruský vyvážajúci výrobca tvrdí, že objem a dovozné ceny dovozu z tejto krajiny v roku 2014 a v období prešetrovania neboli reprezentatívne pre „normálnu“ predajnú stratégiu spoločnosti. Spoločnosť tvrdí, že jej zvýšená vývozná činnosť v Únii v týchto rokoch bola dôsledkom rozdielu medzi dopytom po dotknutom výrobku a jeho ponuke na trhoch v Poľsku a pobaltských štátoch, ktorý bol dôsledkom narušení spôsobených podvodmi s DPH. Spoločnosť tvrdí, že Komisia by mala prešetriť objem a úroveň cien dovozu z Bieloruska po období prešetrovaní. Spoločnosť tvrdí, že Komisia v nedávnom konaní týkajúcom sa dovozu elektroocele s orientovanou štruktúrou posúdila takéto preskúmanie údajov po období prešetrovania ako odôvodnené.

               (111)

               Pokiaľ ide o uvedené tvrdenia, najprv treba poznamenať, že závery prešetrovania nepotvrdzujú existenciu rozdielu medzi dopytom po dotknutom výrobku a jeho ponukou. Podvody s DPH naozaj v roku 2013 negatívne ovplyvnili výkonnosť výrobcov v Poľsku, ale ich vplyv bol spojený s nízkou úrovňou cien dotknutého výrobku predávaného podvodnými obchodnými spoločnosťami, a nie s nedostatočnou ponukou dotknutého výrobku. Po októbri 2013 bol tento nepriaznivý účinok odstránený, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 107. Výrobcovia z Únie so sídlom v Poľsku mohli potom voľne využívať svoju dostupnú výrobnú kapacitu (viac ako 40 %) na zásobovanie zákazníkov v Poľsku a aj v pobaltských štátoch. Skutočnosť, že nezvýšili predaj a svoj podiel na trhu v roku 2014 a v období prešetrovania, vyplývala z konkurencie prudko stúpajúcich dumpingových dovozov z Bieloruska. Po druhé, treba poznamenať, že žiadosť o preskúmanie údajov po období prešetrovania prišla veľmi neskoro v priebehu konania. Komisia zhromaždí údaje po období prešetrovania a posúdi, či je vhodné v tomto prípade v konečnej fáze prešetrovania preskúmať vývoj po období prešetrovania. Už v tomto štádiu však treba poznamenať, že okolnosti tohto konania nemožno považovať za podobné okolnostiam v zmienenom prešetrovaní týkajúcom sa elektroocele s orientovanou štruktúrou.

         6.4.   Záver týkajúci sa príčinnej súvislosti

               (112)

               Preukázalo sa, že objem dumpingového dovozu s pôvodom v Bielorusku a jeho podiel na trhu sa počas posudzovaného obdobia významne zvýšili. Okrem toho sa zistilo, že tento dovoz mal podhodnotené ceny v porovnaní s cenami účtovanými výrobným odvetvím Únie na trhu Únie počas obdobia prešetrovania.

               (113)

               Zvýšenie objemu dumpingového dovozu z Bieloruska a jeho podielu na trhu sa časovo zhodovalo so zhoršovaním finančnej situácie výrobného odvetvia Únie, ktoré bolo osobitne viditeľné od roku 2014. Napriek oživeniu spotreby nebolo teda výrobné odvetvie Únie schopné zvýšiť predaj a ceny, v dôsledku čoho finančné ukazovatele ako ziskovosť zostali negatívne.

               (114)

               Skúmaním ostatných známych faktorov, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, sa zistilo, že tieto faktory nemali na toto odvetvie taký vplyv, aby narušili príčinnú súvislosť zistenú medzi dumpingovým dovozom z Bieloruska a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (115)

               Na základe uvedenej analýzy, pri ktorej sa odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od poškodzujúcich účinkov dumpingového dovozu, sa dospelo k predbežnému záveru, že dumpingový dovoz z Bieloruska spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.

         7.   ZÁUJEM ÚNIE

   7.1.   Všeobecné úvahy

               (116)

               V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa skúmalo, či napriek predbežnému zisteniu dumpingu spôsobujúcom ujmu existujú presvedčivé dôvody domnievať sa, že nie je v záujme Únie prijať v tomto konkrétnom prípade opatrenia. Analýza záujmu Únie vychádzala z posúdenia všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.

         7.2.   Záujem výrobného odvetvia Únie

               (117)

               Výborné odvetvie Únie tvorí viac ako 65 výrobcov so sídlom v rôznych členských štátoch Únie, ktorí v súvislosti s podobným výrobkom počas obdobia prešetrovania priamo zamestnávali 4 600 ľudí.

               (118)

               Zistilo sa, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, ktorú spôsobil dumpingový dovoz z Bieloruska. Treba pripomenúť, že výrobné odvetvie Únie nemohlo plne využiť rastúcu spotrebu a finančná situácia výrobného odvetvia Únie zostala nestabilná.

               (119)

               Očakáva sa, že uloženie antidumpingového cla obnoví spravodlivé obchodné podmienky na trhu Únie, čo umožní výrobnému odvetviu Únie upraviť svoje ceny podobného výrobku tak, aby sa v nich odrážali výrobné náklady.

               (120)

               Možno takisto očakávať, že uloženie opatrení umožní výrobnému odvetviu Únie získať späť aspoň časť podielu trhu, ktorý stratilo počas posudzovaného obdobia, čo by malo priaznivý vplyv na jeho ziskovosť a celkovú finančnú situáciu. Uloženie opatrení by výrobnému odvetviu umožnilo udržať a ďalej rozvíjať úsilie zamerané na nákladovú efektívnosť.

               (121)

               Ak by sa opatrenia neuložili, mohli by sa očakávať ďalšie straty podielu na trhu a ziskovosť výrobného odvetvia Únie by sa zhoršila.

               (122)

               Z toho dôvodu sa dospelo k predbežnému záveru, že uloženie antidumpingových opatrení na dovoz s pôvodom v Bielorusku by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.

         7.3.   Záujem používateľov a dovozcov

               (123)

               Spolupráca používateľov dotknutého výrobku bola nízka. Z ôsmich známych používateľov, s ktorými bol nadviazaný kontakt po začatí konania, sa o spoluprácu zaujímala len jedna spoločnosť. Ale ani táto spoločnosť neodpovedala na dotazník pre používateľov, ktorý jej poslala Komisia.

               (124)

               Pokiaľ ide o dovozcov, šesť spoločností odpovedalo na dotazník na výber vzorky zahrnutý v oznámení o začatí konania. Do vzorky boli následne vybrané tri z týchto spoločností, ktoré predstavovali 81 % objemu dovozu dotknutého výrobku podľa údajov respondentov.

               (125)

               Len dvaja z troch dovozcov zaradených do vzorky odpovedali na dotazníky, ktoré im poslala Komisia. Jeden z nich uviedol, že predmetná spoločnosť nie je len dovozcom dotknutého výrobku, ale aj používateľom, a tak by sa k nej malo pristupovať v tomto konaní.

               (126)

               Tento dovozca začal kupovať dotknutý výrobok počas obdobia prešetrovania, z čoho 78 % bol dovoz z Bieloruska a dosahoval pritom malé ziskové rozpätie. To dokazuje, že dovozca stavil na príležitosť nízkych cien dovozu z Bieloruska a vytvoril novú zákaznícku základňu. Aktivity tohto dovozcu preto nemožno považovať za aktivity reagujúce na etablované obchodné toky. Bude teda vyhľadávať ďalšie obchodné príležitosti, keď sa po uložení opatrení situácia na trhu zmení.

               (127)

               Používateľ utrpel straty z predaja nadväzujúcich hotových výrobkov obsahujúcich roxorové tyče. Pokiaľ ide o nákup roxorových tyčí, približne polovica pochádzala od výrobného odvetvia Únie, tretina z Bieloruska a zvyšok z tretích krajín, ako sú Čína a Turecko. Tento používateľ teda nakupuje podľa vhodnosti z hľadiska ceny, dostupnosti a kvality. Podiel nákupov z Bieloruska môže byť ovplyvnený plánovanými opatreniami a mierne obmedzeným alebo zmeneným výberom kupovaných roxorových tyčí, nezdá sa však, že by to tohto používateľa zásadne ovplyvnilo. Príčina strát vyzerá byť štrukturálna a nesúvisiaca so surovinou kupovanou z Bieloruska.

               (128)

               Obidve spoločnosti však napriek zdanlivo rozdielnej úlohe v konaní poukázali na rovnaký aspekt proti uloženiu opatrení: a) nedostatočná kapacita výrobcov z Únie na uspokojenie dopytu trhu Únie, b) nedostatočný sortiment výrobkov, ktoré vyrábajú výrobcovia Únie, a c) ťažkosti so zmenou dodávateľov, keďže jednotlivé členské štáty požadujú pre dotknutý výrobok rôzne osvedčenia o homologizácii.

               (129)

               Prvé tvrdenie nepodporujú predbežné zistenia – výrobné odvetvie Únie má výrobnú kapacitu 67 %, čo ponecháva omnoho viac voľnej kapacity, ako je celý dovoz z Bieloruska do Únie.

               (130)

               Druhé tvrdenie nebolo podložené. Na druhej strane, z odpovedí výrobcov z Únie zaradených do vzorky na dotazníky jasne vyplýva, že vyrábajú a predávajú celý sortiment druhov výrobkov.

               (131)

               Pokiaľ ide o tretie tvrdenie, treba zdôrazniť, že výrobcovia z Únie už dodávajú do rôznych členských štátov bez akýchkoľvek zjavných ťažkostí.

               (132)

               Jeden iný spolupracujúci dovozca nezaradený do vzorky poukázal vo svojom samostatnom podnete na otázku kartelu, ktorý údajne existuje medzi výrobcami Únie. Spoločnosť však neposkytla žiadne dokumenty na podloženie tohto tvrdenia. Na otázku údajnej kartelovej dohody potom poukázal bieloruský vyvážajúci výrobca. Komisia posudzuje informácie, ktoré poskytol bieloruský vyvážajúci výrobca. Keďže sa však táto záležitosť objavila veľmi neskoro v priebehu konania, nemožno ju riešiť a uzavrieť v tejto fáze. V každom prípade sa konštatuje, že informácie, ktoré táto spoločnosť poskytla, zjavne súvisia s obvineniami, ktoré by sa mali týkať len jednej spoločnosti, ktorá je zaradená do vzorky výrobcov Únie. Navyše predmetný postup overovania, ktorý začal taliansky orgán na ochranu hospodárskej súťaže, ešte nie je ukončený (9). Komisia dôkladnejšie prešetrí toto tvrdenie v konečnej fáze prešetrovania.

               (133)

               Napokon jeden ďalší používateľ, ktorý sa neohlásil Komisii v skoršej fáze konania, predložil odpovede na dotazník pre používateľov na konci predbežnej fázy prešetrovania. Informácie prišli veľmi neskoro v priebehu konania pre predbežnú fázu prešetrovania, takže ich nebolo možné analyzovať a riešiť v tejto fáze. Komisia dôkladne preskúma tieto odpovede na dotazník a vykoná ich analýzu v konečnej fáze prešetrovania.

               (134)

               So zreteľom na uvedené Komisia v tomto čase zastáva názor, že celkový vplyv na používateľov a dovozcov a možné reštriktívne účinky na hospodársku súťaž sú obmedzené.

         7.4.   Záver o záujme Únie

               (135)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že na základe informácií týkajúcich sa záujmu Únie celkovo neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu opatrení na dovoz dotknutého výrobku z Bieloruska.

               (136)

               Akékoľvek negatívne vplyvy na neprepojených používateľov a dovozcov zmierňuje dostupnosť alternatívnych zdrojov dodávok.

               (137)

               Pri zohľadnení celkového vplyvu antidumpingových opatrení na trh Únie sa okrem toho zdá, že pozitívne účinky, najmä na výrobné odvetvie Únie, prevažujú nad potenciálnymi negatívnymi vplyvmi na iné záujmové skupiny.

         8.   NÁVRH PREDBEŽNÝCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATRENÍ

               (138)

               Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu, príčinné súvislosti a záujem Únie, by sa mali uložiť predbežné antidumpingové opatrenia, aby sa predišlo tomu, že dumpingový dovoz spôsobí výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu.

         8.1.   Úroveň odstránenia ujmy

               (139)

               Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa vzali do úvahy zistené dumpingové rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (140)

               Pri výpočte výšky cla nevyhnutnej na odstránenie účinkov dumpingu spôsobujúceho ujmu sa usúdilo, že akékoľvek opatrenie by malo výrobnému odvetviu Únie umožniť pokrytie výrobných nákladov a dosiahnutie zisku pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu pri predaji podobného výrobku v Únii v primeranej miere získalo za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii dumpingového dovozu.

               (141)

               Na určenie cieľového zisku Komisia zohľadnila zisk z neprepojeného predaja, ktorý sa používa na účel určenia úrovne odstránenia ujmy.

               (142)

               V rámci celého posudzovaného obdobia bolo výrobné odvetvie Únie ziskové len v roku 2012, minimálny zisk vo výške 1,3 % dosiahnutý v uvedenom roku však bol ovplyvnený podvodmi s DPH a následným poklesom cien, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 83 a 106 až 111. Zisk dosiahnutý v roku 2012 preto nemožno považovať za primeraný cieľový zisk, ktorý by umožnil finančné zotavenie a podporil investície.

               (143)

               Cieľový zisk, ktorý navrhol navrhovateľ, bol na úrovni 9,9 % a bol založený na cieľovom zisku použitom v nedávnom antidumpingovom prípade vo veci dovozu úzko súvisiaceho oceľového výrobku – valcovaného drôtu. Komisia sa však domnieva, že je vhodnejšie použiť cieľový zisk založený na zisteniach novšieho prípadu týkajúceho sa vysokoodolných oceľových výstužných tyčí do betónu, t. j. 4,8 %. Treba poznamenať, že toto ziskové rozpätie bolo na rozdiel od ziskového rozpätia, ktoré navrhol navrhovateľ, dosiahnuté v roku 2012, t. j. v rámci posudzovaného obdobia v tejto veci. Tieto dva výrobky sú navyše veľmi podobné, sčasti ich vyrábajú tie isté spoločnosti a na rovnakých výrobných linkách.

               (144)

               Na tomto základe sa úroveň odstránenia ujmy vypočítala ako porovnanie váženej priemernej ceny dumpingového dovozu stanovenej na účely výpočtov v súvislosti s cenovým podhodnotením v odôvodnení 68 a ceny podobného výrobku výrobného odvetvia Únie nespôsobujúcej ujmu.

               (145)

               Každý rozdiel zistený týmto porovnaním sa potom vyjadril ako percentuálny podiel priemernej celkovej dovoznej ceny CIF.

         8.2.   Predbežné opatrenia

               (146)

               Vzhľadom na uvedené sa dospelo k záveru, že v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia by sa mali uložiť predbežné antidumpingové clá na dovoz roxorových tyčí s pôvodom v Bielorusku na úrovni nižšieho rozpätia spomedzi rozpätia dumpingu a rozpätia ujmy, v súlade s pravidlom nižšieho cla.

               (147)

               Na základe uvedeného sa sadzby predbežného antidumpingového cla stanovili porovnaním rozpätí ujmy a dumpingových rozpätí. V dôsledku toho sú navrhované antidumpingové clá takéto:

                           Spoločnosť

                           Rozpätie ujmy
                           (%)

                           Dumpingové rozpätie
                           (%)

                           Sadzba predbežného antidumpingového cla
                           (%)

                           BMZ

                           12,5

                           58,4

                           12,5

                           Všetky ostatné spoločnosti

                           12,5

                           58,4

                           12,5

               (148)

               Každá žiadosť o uplatnenie týchto individuálnych sadzieb antidumpingového cla pre jednotlivé spoločnosti (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po založení nových výrobných alebo predajných subjektov) by sa mala bezodkladne adresovať Komisii (10) so všetkými príslušnými informáciami, najmä o všetkých zmenách činností spoločnosti súvisiacich s výrobou, predajom na domácom trhu a vývozným predajom, ktoré sú spojené napríklad s príslušnou zmenou názvu alebo príslušnou zmenou výrobných a predajných subjektov. V prípade potreby sa nariadenie zodpovedajúcim spôsobom zmení prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, ktoré využívajú individuálne colné sadzby.

               (149)

               V záujme správneho uplatňovania antidumpingového cla by sa úroveň zostatkového cla nemala uplatňovať len na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas obdobia prešetrovania nerealizovali žiadny vývoz do Únie.

         9.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE

               (150)

               V záujme riadneho úradného postupu Komisia vyzve zainteresované strany, aby v rámci stanovenej lehoty predložili písomné pripomienky a/alebo požiadali o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

               (151)

               Zistenia týkajúce sa uloženia predbežného cla sú predbežné a môžu sa v konečnej fáze prešetrovania zmeniť,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   1.   Ukladá sa predbežné antidumpingové clo na dovoz určitých tyčí a prútov na betónové výstuže vyrobených zo železa alebo nelegovanej ocele, neupravených inak ako kovaním za tepla, valcovaním za tepla, ťahaním za tepla alebo pretláčaním za tepla, prípadne po valcovaní ešte krútených, a aj tých, ktoré majú vrúbky, rebrá, žliabky alebo ostatné deformácie vzniknuté počas valcovania alebo krútením po valcovaní. Vysokoodolné železné alebo oceľové tyče a prúty na betónové výstuže sú vylúčené. Výrobok má pôvod v Bielorusku a v súčasnosti patrí pod číselné znaky KN ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 a ex 7214 99 95 (kódy TARIC: 7214100010, 7214200020, 7214300010, 7214911010, 7214919010, 7214991010, 7214997110, 7214997910, 7214999510).
   2.   Sadzby predbežného antidumpingového cla uplatiteľného na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením výrobku opísaného v odseku 1 a vyrobeného spoločnosťou uvedenou nižšie sú tieto:

               Spoločnosť

               Sadzba predbežného antidumpingového cla (%)

               Doplnkový kód TARIC

               BMZ – verejná akciová spoločnosť (OJSC) Byelorussian Steel Works – správcovská spoločnosť holdingu Byelorussian Metallurgical Company Holding

               12,5

               C197

               Všetky ostatné spoločnosti

               12,5

               C999

         3.   Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii je podmienené zložením zábezpeky, ktorá zodpovedá výške predbežného cla.
   4.   Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
   Článok 2
   1.   Do 25 kalendárnych dní odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia môžu zainteresované strany:

               a)

               požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie;

               b)

               predložiť Komisii svoje písomné pripomienky a

               c)

               požiadať o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

         2.   Do 25 kalendárnych dní odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia môžu strany uvedené v článku 21 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/1036 predložiť pripomienky k uplatňovaniu predbežných opatrení.
   Článok 3
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 1 sa uplatňuje na obdobie šiestich mesiacov.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 19. decembra 2016

            Za Komisiu

            predseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21.

      (2)  Nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009, o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51).

      (3)  Oznámenie o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých tyčí a prútov na betónové výstuže s pôvodom v Bieloruskej republike (Ú. v. EÚ C 114, 31.3.2016, s. 3).

      (4)  „Zisťovanie v zmysle odseku 1 sa začne len v prípade, že sa na základe skúmania pozitívnych a negatívnych reakcií na podnet zo strany výrobcov podobného výrobku v rámci Únie ukáže, že podnet bol podaný výrobným odvetvím Únie alebo v jeho mene. Podnet sa považuje za podaný výrobným odvetvím Únie alebo v jeho mene, ak ho podporia výrobcovia Únie, ktorých celková výroba predstavuje viac ako 50 % celkovej výroby podobného výrobku, ktorý bol vyrobený tou časťou výrobného odvetvia Únie, ktorá podnet podporila alebo odmietla. Zisťovanie sa však nezačne v prípade, ak výrobcovia Únie, ktorí výslovne podporujú podnet, predstavujú menej ako 25 % celkovej výroby podobného výrobku, ktorý bol vyrobený výrobným odvetvím Únie.“

      (5)  Rozsudok súdu (veľká komora) z 8. septembra 2015, vec C-511/13 P, Philips Lighting Poland S.A., Philips Lighting BV/Rada Európskej únie, Hangzhou Duralamp Electronics Co., Ltd, GE Hungary Ipari és Kereskedelmi Zrt. (GE Hungary Zrt.), Osram GmbH, Európska komisia.

      (6)  V platnosti je antidumpingové clo na dovoz z Bieloruska (115 %), Číny (133 %), Indonézie (60,4 %), Lotyšska (17 %), Mexika (20 % až 67 %), Moldavska (232 %), Poľska (47 % až 52 %), Turecka (3,64 %) a Ukrajiny (42 %). Viac informácií sa uvádza v týchto prešetrovaniach:

      „Oceľové tyče na betónové výstuže z Bieloruska, Číny, Indonézie, Lotyšska, Moldavska, Poľska a Ukrajiny. Prešetrovania č. 731-TA-873-875, 878-880 a 882 (druhá revízia). Publikácia 4409, júl 2013. U.S. International Trade Commission.“ a „Oceľové tyče na betónové výstuže z Mexika a Turecka. Prešetrovania č. 701-TA-502 a 731-TA-1227 (final). Publikácia 4496. Október 2014. U.S. International Trade Commission.“

      (7)  Pozri tiež rozsudok vo veci C-687/13, bod 67, návrh na začatie prejudiciálneho konania Finanzgericht München – Nemecko, Fliesen-Zentrum Deutschland GmbH/Hauptzollamt Regensburg Fliesen-Zentrum, rozsudok súdu (tretia komora) z 10. septembra 2015.

      (8)  Na základe dostupných informácií sa zdá, že cena suroviny dovážanej bieloruským vyvážajúcim výrobcom v apríli 2015 bola približne o 9 % vyššia oproti cene USA.

      (9)  Provvedimento n. 25674 del 21/10/2015.
   Provvedimento n. 26085 del 21/06/2016.
   Provvedimento n. 2671 del 14/09/2016.

      (10)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre obchod, riaditeľstvo H, CHAR 04/039, 1049 Brusel, Belgicko.


title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/722 z 5. mája 2015 o povolení taurínu ako kŕmnej doplnkovej látky pre Canidae, Felidae, Mustelidae a mäsožravé ryby (Text s významom pre EHP)

text:
               6.5.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 115/18

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/722
   z 5. mája 2015
   o povolení taurínu ako kŕmnej doplnkovej látky pre Canidae, Felidae, Mustelidae a mäsožravé ryby
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 z 22. septembra 2003 o doplnkových látkach určených na používanie vo výžive zvierat (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   keďže:

               (1)

               V nariadení (ES) č. 1831/2003 sa stanovuje povoľovanie doplnkových látok určených na používanie vo výžive zvierat, ako aj dôvody a postupy udeľovania takýchto povolení. V článku 10 uvedeného nariadenia sa stanovuje prehodnotenie doplnkových látok povolených podľa smernice Rady 70/524/EHS (2).

               (2)

               Taurín bol povolený v súlade so smernicou 70/524/EHS ako kŕmna doplnková látka na používanie bez časového obmedzenia pre všetky druhy zvierat. Táto látka bola následne zapísaná do Registra kŕmnych doplnkových látok ako existujúci výrobok v súlade s článkom 10 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1831/2003.

               (3)

               V súlade s článkom 10 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1831/2003 v spojení s jeho článkom 7 bola predložená žiadosť o prehodnotenie taurínu a prípravkov taurínu ako kŕmnej doplnkovej látky pre všetky druhy zvierat a zároveň v súlade s článkom 7 o evidenciu nového používania v pitnej vode. Žiadateľ požiadal o zaradenie tejto doplnkovej látky do kategórie doplnkových látok „výživné doplnkové látky“. K žiadosti boli priložené údaje a doklady požadované podľa článku 7 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1831/2003.

               (4)

               Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) dospel v stanovisku z 22. mája 2012 (3) k záveru, že syntetický taurín sa považuje za účinný pri používaní v potrave mačiek, psov a mäsožravých rýb. Keďže už aj v minulosti sa používala potrava s obsahom krmív živočíšneho pôvodu v objeme do 20 %, dospelo sa k záveru, že všetky druhy zvierat tolerujú taurín v kompletných krmivách v objeme do 0,2 %. Úrad odporúča, aby taurín už nebol povolený na použitie v prípade hydiny, ošípaných a prežúvavcov. Úrad dospel k záveru, že taurín nemá za navrhovaných podmienok použitia v krmivách a v pitnej vode nežiaduci účinok na zdravie zvierat, ľudské zdravie ani životné prostredie.

               (5)

               Úrad ďalej dospel k záveru, že pre používateľov nevzniknú žiadne bezpečnostné riziká. Osobitné požiadavky na monitorovanie po uvedení na trh nepovažuje za potrebné. Tiež overil správu o analytickej metóde kŕmnych doplnkových látok v krmive a vo vode, ktorú predložilo referenčné laboratórium stanovené nariadením (ES) č. 1831/2003.

               (6)

               Závery týkajúce sa mačiek a psov možno extrapolovať na druhy tej istej čeľade, t. j. na Felidae a Canidae, keďže z hľadiska gastrointestinálnych funkcií ide o fyziologicky príbuzné druhy.

               (7)

                  Mustelidae patria do radu Carnivora rovnako ako Felidae a Canidae. Sú to mäsožravé zvieratá a mnohé z nich obligátne mäsožravé. Potrebujú v strave prijímať taurín a jeho prekurzory metionín alebo cysteín na udržanie normálnej koncentrácie taurínu v tele. Tradičnými zdrojmi taurínu sú svalové tkanivo, mozog alebo vnútornosti. Keďže tepelné spracovanie a používanie alternatívnych zdrojov bielkovín (s nízkym obsahom tejto aminokyseliny) znižujú dostupnosť taurínu a jeho prekurzorov v krmive, už v minulosti sa používala potrava s obsahom taurínu ako kŕmnej doplnkovej látky, aby sa zabezpečilo, že Mustelidae budú prijímať toľko taurínu, koľko potrebujú.

               (8)

               Z posúdenia taurínu vyplýva, že podmienky povolenia stanovené v článku 5 nariadenia (ES) č. 1831/2003 sú splnené. Používanie tejto látky by sa preto malo povoliť podľa prílohy k tomuto nariadeniu.

               (9)

               Keďže neexistujú bezpečnostné dôvody na okamžité uplatňovanie zmien podmienok povolenia, je vhodné umožniť zainteresovaným stranám prechodné obdobie, aby sa pripravili na plnenie nových požiadaviek vyplývajúcich z povolenia.

               (10)

               Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   Látka špecifikovaná v prílohe, ktorá patrí do kategórie doplnkových látok „výživné doplnkové látky“ a do funkčnej skupiny „vitamíny, provitamíny a chemicky presne vymedzené látky, ktoré majú obdobný účinok“, sa za podmienok stanovených v uvedenej prílohe povoľuje ako doplnková látka vo výžive zvierat.
   Článok 2
   1.   Látka uvedená v prílohe a premixy s jej obsahom, ktoré boli vyrobené a označené pred 26. novembrom 2015 v súlade s pravidlami platnými pred 26. májom 2015, sa môžu uvádzať na trh a používať až do vyčerpania existujúcich zásob.
   2.   Kŕmne zmesi a kŕmne suroviny obsahujúce látku špecifikovanú v prílohe, ktoré boli vyrobené a označené pred 26. novembrom 2015 v súlade s pravidlami platnými pred 26. májom 2015, sa môžu naďalej uvádzať na trh a používať až do vyčerpania existujúcich zásob, ak sú určené pre mäsožravé ryby.
   3.   Kŕmne zmesi a kŕmne suroviny obsahujúce látku špecifikovanú v prílohe, ktoré boli vyrobené a označené pred 26. májom 2017 v súlade s pravidlami platnými pred 26. májom 2015, sa môžu naďalej uvádzať na trh a používať až do vyčerpania existujúcich zásob, ak sú určené pre Canidae, Felidae a Mustelidae.
   Článok 3
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 5. mája 2015

            Za Komisiu

            predseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 29.

      (2)  Smernica Rady 70/524/EHS z 23. novembra 1970 o prídavných látkach do krmív (Ú. v. ES L 270, 14.12.1970, s. 1).

      (3)  Vestník EFSA (EFSA Journal) 2012;10(6):2736.

      PRÍLOHA

                  Identifikačné číslo doplnkovej látky

                  Názov/meno držiteľa povolenia

                  Doplnková látka

                  Zloženie, chemický vzorec, opis, analytická metóda

                  Druh alebo kategória zvierat

                  Maximálny vek

                  Minimálny obsah

                  Maximálny obsah

                  Iné ustanovenia

                  Koniec platnosti povolenia

                  mg účinnej látky na kg kompletného krmiva s obsahom vlhkosti 12 % alebo mg účinnej látky/l vody

                     Kategória výživných doplnkových látok. Funkčná skupina: vitamíny, provitamíny a chemicky presne vymedzené látky, ktoré majú obdobný účinok

                  3a370

                  —

                  taurín

                     Zloženie doplnkovej látky

                  taurín

                     Účinná látka

                  taurín
                  Názov IUPAC: Kyselina 2-amino-etánsulfónová
                  C2H7NO3S
                  CAS číslo: 107-35-7
                  Taurín, tuhá forma, vyrobený chemickou syntézou: min. 98 %.

                     Analytická metóda
                      (1)

                  Na stanovenie taurínu v kŕmnej doplnkovej látke: Ionexová chromatografia s pokolónovou derivatizáciou ninhidrínom (metóda podľa Európskeho liekopisu na stanovenie aminokyselín – Ph. Eur. 6.6, 2.2.56. Metóda 1).
                  Na stanovenie celkového obsahu taurínu v premixoch a krmivách: Ionexová chromatografia s pokolónovou derivatizáciou ninhidrínom a fotometrickou detekciou: na základe nariadenia (ES) č. 152/2009 (príloha III, F) alebo vysokoúčinná kvapalinová chromatografia s reverznou fázou (RP-HPLC) a s fluorescenčným detektorom (AOAC 999.12).
                  Na stanovenie taurínu vo vode: Kvapalinová chromatografia s UV alebo fluorescenčným detektorom (AOAC 997.05).

                     Canidae, Felidae, Mustelidae a mäsožravé ryby

                  —

                  —

                  —

                              1.

                              Taurín možno uvádzať na trh a používať ako doplnkovú látku vo forme prípravku.

                              2.

                              V návode na použitie doplnkových látok a premixov uveďte podmienky skladovania a stability.

                              3.

                              Odporúčané hodnoty maximálneho obsahu taurínu na kg kompletného krmiva s obsahom vlhkosti 12 % v mg:

                                          —

                                             Felidae: 2 500 ,

                                          —

                                          Mäsožravé ryby: 25 000 ,

                                          —

                                             Canidae a Mustelidae: 2 000 .

                              4.

                              Na účely bezpečnosti: pri manipulácii sa musí používať ochranná dýchacia maska, ochranné okuliare a rukavice.

                              5.

                              Doplnková látka sa môže používať v pitnej vode.

                  26. mája 2025

         (1)  Podrobné informácie o analytických metódach sú k dispozícii na tejto webovej stránke referenčného laboratória Európskej únie pre kŕmne doplnkové látky: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.