title: Vykonávacie Nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1693 z 9. októbra 2019, ktorým sa ukladá predbežné antidumpingové clo na dovoz oceľových kolies s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

text:
                  10.10.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 259/15

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2019/1693
         z 9. októbra 2019,
         ktorým sa ukladá predbežné antidumpingové clo na dovoz oceľových kolies s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
         EURÓPSKA KOMISIA,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
         so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1), a najmä na jeho článok 7,
         po porade s členskými štátmi,
         keďže:
         1.   POSTUP

         1.1.   Začatie

                     (1)

                     Dňa 15. februára 2019 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dovozu oceľových kolies s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „dotknutá krajina“) do Únie na základe článku 5 nariadenia (EÚ) 2016/1036 (ďalej len „základné nariadenie“). Komisia uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“).

                     (2)

                     Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý 3. januára 2019 podalo Európske združenie výrobcov kolies (ďalej len „EUWA“ alebo „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorých výroba predstavuje viac ako 25 % celkovej výroby oceľových kolies v Únii. Podnet obsahoval dôkazy o existencii dumpingu a výslednej značnej ujme, ktoré boli dostatočné na odôvodnenie začatia prešetrovania.

                     (3)

                     Po oznámení o začatí konania dostala Komisia množstvo otázok a pripomienok týkajúcich sa definície dotknutého výrobku. Komisia v tejto súvislosti objasnila vymedzenie výrobku v oznámení, ktorým sa mení oznámenie o začatí antidumpingového konania (3).

                     (4)

                     Podľa článku 14 ods. 5a základného nariadenia Komisia registruje dovoz podliehajúci antidumpingovému prešetrovaniu počas obdobia predbežného poskytovania informácií okrem prípadov, keď má dostatočné dôkazy o tom, že nie sú splnené určité požiadavky. Podľa jednej z týchto požiadaviek uvedenej v článku 10 ods. 4 písm. d) základného nariadenia by malo okrem úrovne dovozu, ktorá spôsobila ujmu počas obdobia prešetrovania, existovať ďalšie podstatné zvýšenie dovozu. Z údajov Eurostatu vyplýva, že dovoz oceľových kolies z ČĽR v kilogramoch sa počas prvých štyroch mesiacov od začiatku prešetrovania (t. j. od marca 2019 do júna 2019) znížil o 72 % v porovnaní s rovnakým obdobím v roku 2018 a o 74 % v porovnaní so štvormesačným priemerom počas obdobia prešetrovania (2018 – pozri odôvodnenie 23). Komisia ďalej konštatuje, že podľa údajov databázy Surveillance 2 objem dovozu dotknutého výrobku vykazuje podobný výrazný pokles dovozu. Komisia preto dovoz dotknutého výrobku nepodmienila registráciou podľa článku 14 ods. 5a základného nariadenia, keďže druhá podstatná podmienka článku 10 ods. 4, t. j. ďalšie podstatné zvýšenie dovozu, nebola splnená.

               1.2.   Zainteresované strany

                     (5)

                     V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa na ňu obrátili s cieľom zúčastniť sa na prešetrovaní. Komisia okrem toho osobitne informovala navrhovateľa, ostatných známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov, orgány ČĽR, známych dovozcov a používateľov o začatí prešetrovania a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.

                     (6)

                     Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

               1.3.   Výber vzorky

                     (7)

                     V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vybrať vzorku zainteresovaných strán.

               1.3.1.   Výber vzorky výrobcov z Únie

                     (8)

                     Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že sa pri prešetrovaní rozhodla obmedziť počet výrobcov z Únie na primeraný počet uplatnením výberu vzorky a že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Komisia vybrala vzorku na základe informácií, ktoré mala k dispozícii v počiatočnej fáze. Vzorka vychádzala z objemu výroby a predaja podobného výrobku v EÚ počas obdobia prešetrovania. Pozostávala z troch výrobcov z Únie. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky pochádzali z troch rôznych členských štátov a predstavovali viac ako 35 % celkového odhadovaného objemu výroby a predaja podobného výrobku v EÚ. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby vyjadrili pripomienky k predbežnej vzorke. Pripomienky vyjadrilo len združenie EUWA, ktoré požiadalo o zaradenie ďalšej spoločnosti do vzorky, aby sa zlepšila reprezentatívnosť vzorky. Na základe týchto pripomienok sa Komisia rozhodla zaradiť ešte jednu spoločnosť. Tento výrobca z Únie však odmietol pri prešetrovaní spolupracovať. Potvrdila sa teda predbežná vzorka pozostávajúca z troch výrobcov z Únie. Vzorka je reprezentatívnou vzorkou výrobného odvetvia Únie.

                     (9)

                     Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, ako aj ďalší výrobcovia z Únie zúčastňujúci sa na tomto prešetrovaní, požiadali podľa článku 19 základného nariadenia Komisiu, aby sa počas konania zaobchádzalo dôverne s ich totožnosťou, pretože sa obávali odvetných opatrení zo strany niektorých zákazníkov. Vzhľadom na dobrý dôvod preukázaný v žiadosti Komisia súhlasila s tým, že výrobcom z Únie zaručí anonymitu.

               1.3.2.   Výber vzorky dovozcov

                     (10)

                     S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.

                     (11)

                     Požadované informácie poskytli dvaja neprepojení dovozcovia. Komisia vzhľadom na tento nízky počet rozhodla, že výber vzorky nie je potrebný.

               1.3.3.   Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR

                     (12)

                     S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Okrem toho Komisia požiadala zastúpenie Čínskej ľudovej republiky pri Európskej únii, aby identifikovalo a/alebo kontaktovalo iných vyvážajúcich výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní.

                     (13)

                     Dvadsaťsedem spoločností v dotknutej krajine poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. Komisia zistila, že podmienky na zaradenie do vzorky spĺňa 20 vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov. Siedmi výrobcovia oznámili nulový vývoz dotknutého výrobku do EÚ počas obdobia prešetrovania, a preto sa usúdilo, že nespĺňajú podmienky na zaradenie do vzorky. V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku troch spoločností, ktoré bolo možné primerane prešetriť v rámci dostupného časového horizontu. Vzorka sa vyberala na základe najväčších objemov vývozu do Únie, zohľadnila sa však aj potreba pokryť v nej všetky druhy oceľových kolies (oceľové kolesá používané na účely osobnej dopravy aj komerčné účely).

                     (14)

                     V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa na účely výberu vzorky uskutočnili konzultácie so všetkými dotknutými známymi vyvážajúcimi výrobcami a orgánmi dotknutej krajiny. Neboli predložené žiadne pripomienky.

                     (15)

                     Jedna zo spoločností zaradených do vzorky následne odmietla spolupracovať a bola nahradená ďalším najväčším vyvážajúcim výrobcom.

                     (16)

                     Po vykonaní overovania na mieste z dôvodu závažných nedostatkov v informáciách poskytnutých jedným vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky sa Komisia rozhodla na základe článku 18 ods. 1 základného nariadenia (4) tieto informácie nezohľadniť.

                     (17)

                     Okrem toho sa v dôsledku vylúčenia určitých druhov výrobkov z rozsahu pôsobnosti tohto prešetrovania, ako je stanovené v oddiele 2.3, prestalo toto prešetrovanie týkať jedného zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.

                     (18)

                     V dôsledku uvedeného bola vzorka obmedzená iba na jednu spoločnosť, ktorá predstavovala približne 20 % čínskeho vývozu dotknutého výrobku do Únie v období prešetrovania. Vzhľadom na neochotu spolupracovať//nedostatočnú spoluprácu v rámci vzorky a nedostatočný čas na výber novej vzorky sa Komisia predbežne rozhodla na základe článku 17 ods. 4 základného nariadenia uplatniť príslušné ustanovenia článku 18 základného nariadenia.

               1.4.   Individuálne preskúmanie

                     (19)

                     O individuálne preskúmanie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia požiadalo pôvodne desať z vyvážajúcich výrobcov, ktorí zaslali späť vyplnené formuláre na výber vzorky. Komisia sprístupnila dotazník online v deň začatia konania. Komisia pri oznamovaní vzorky okrem toho informovala vyvážajúcich výrobcov, ktorí neboli zaradení do vzorky, že sa od nich požaduje, aby predložili vyplnený dotazník, pokiaľ chcú byť individuálne preskúmaní. Žiadna z týchto spoločností však nakoniec vyplnený dotazník nepredložila. Neuskutočnilo sa preto žiadne individuálne preskúmanie.

               1.5.   Vyplnené dotazníky a overovania na mieste

                     (20)

                     Komisia zaslala vláde Čínskej ľudovej republiky (ďalej len „čínska vláda“) dotazník týkajúci sa existencie výrazných deformácií v ČĽR v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia. Dotazníky pre výrobcov z Únie, dovozcov, používateľov a vyvážajúcich výrobcov boli sprístupnené online (5) v deň začatia konania.

                     (21)

                     Vyplnené dotazníky boli doručené od troch výrobcov z Únie zaradených do vzorky a troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Vyplnený dotazník zaslal Komisii aj jeden neprepojený dovozca. Dotazník však nebol vyplnený úplne a keď bol tento neprepojený dovozca požiadaný, aby odpovede v dotazníku doplnil, prestal spolupracovať pri prešetrovaní. Od čínskej vlády neprišla žiadna odpoveď.

                     (22)

                     Komisia získala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovania na mieste podľa článku 16 základného nariadenia sa uskutočnili v priestoroch týchto strán:

                        Výrobcovia z Únie:

                                 —

                                 spoločnosť C, Európska únia,

                                 —

                                 spoločnosť E, Európska únia,

                                 —

                                 spoločnosť H, Európska únia.

                        Združenie výrobcov z Únie:

                                 —

                                 EUWA, Brusel, Belgicko.

                        Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR:

                                 —

                                 Hangtong Group:

                                             —

                                             Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co., Ltd. (výrobca), Taizhou, Čína,

                                             —

                                             Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co., Ltd. (obchodník), Ningbo, Čína,

                                             —

                                             Ningbo Wheelsky Company Limited (off-shore obchodník), Ningbo, Čína.

                                 —

                                 Xingmin Group:

                                             —

                                             Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd.(vyvážajúci výrobca), Longkou, Čína,

                                             —

                                             Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd. (výrobca), Tangshan, Čína,

                                             —

                                             Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd. (výrobca), Xianning, Čína.

               1.6.   Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

                     (23)

                     Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2018 do 31. decembra 2018 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2015 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

               1.7.   Postup na určenie normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia

                     (24)

                     Keďže pri začatí prešetrovania boli k dispozícii dostatočné dôkazy poukazujúce na existenciu výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, Komisia považovala za vhodné začať prešetrovanie so zreteľom na článok 2 ods. 6a základného nariadenia.

                     (25)

                     Komisia preto v záujme zhromaždenia údajov potrebných na prípadné uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia vyzvala v oznámení o začatí konania všetkých vyvážajúcich výrobcov z dotknutej krajiny, aby poskytli informácie o vstupoch použitých na výrobu oceľových kolies požadované v prílohe III k oznámeniu o začatí konania. Relevantné informácie predložilo dvadsaťtri vyvážajúcich výrobcov.

                     (26)

                     Komisia v snahe získať informácie, ktoré považovala za potrebné na účely svojho prešetrovania v súvislosti s údajnými výraznými deformáciami v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, zaslala dotazník aj čínskej vláde. Od čínskej vlády neprišla žiadna odpoveď. Komisia následne informovala čínsku vládu, že na určenie existencie výrazných deformácií v ČĽR použije v zmysle článku 18 základného nariadenia dostupné skutočnosti.

                     (27)

                     V oznámení o začatí konania Komisia okrem toho vyzvala všetky zainteresované strany, aby do 37 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy v súvislosti s vhodnosťou uplatnenia článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Jeden vyvážajúci výrobca vyjadril pripomienky k existencii výrazných deformácií.

                     (28)

                     V oznámení o začatí konania Komisia takisto uviedla, že vzhľadom na dostupné dôkazy by mohlo byť potrebné vybrať vhodnú reprezentatívnu krajinu podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia na účely určenia normálnej hodnoty na základe nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt.

                     (29)

                     Komisia 6. marca 2019 uverejnila prvú poznámku do spisu (ďalej len „poznámka zo 6. marca 2019“) (6) s cieľom získať stanoviská zainteresovaných strán k relevantným zdrojom, ktoré by Komisia mohla použiť na určenie normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. e) druhou zarážkou základného nariadenia. V tejto poznámke Komisia uviedla zoznam všetkých výrobných faktorov, ako napríklad materiál, energia a pracovná sila, ktoré vyvážajúci výrobcovia využívajú pri výrobe dotknutého výrobku. Komisia okrem toho na základe kritérií výberu nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt identifikovala možné reprezentatívne krajiny (konkrétne Argentínu, Brazíliu, Južnú Afriku, Kolumbiu, Malajziu, Mexiko, Rusko, Thajsko a Turecko).

                     (30)

                     Komisia poskytla všetkým zainteresovaným stranám možnosť, aby predložili svoje pripomienky. Komisia dostala pripomienky od jedného vyvážajúceho výrobcu a navrhovateľa. Čínska vláda nepredložila žiadne pripomienky.

                     (31)

                     Komisia sa doručenými pripomienkami k poznámke zo 6. marca 2019 zaoberala v druhej poznámke k zdrojom na určenie normálnej hodnoty zo 16. apríla 2019 (ďalej len „poznámka zo 16. apríla 2019“) (7). Komisia takisto stanovila zoznam výrobných faktorov a dospela k záveru, že v danom štádiu bola Brazília najvhodnejšou reprezentatívnou krajinou podľa článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážky základného nariadenia. V danom štádiu nebolo možné určiť konečný zoznam kódov HS, do ktorých by sa mali zaradiť výrobné faktory. Keďže v rámci niektorých potenciálnych kódov HS sa do Brazílie neuskutočňoval žiadny dovoz, Komisia skonštatovala, že v danom štádiu by sa mohli za vhodné reprezentatívne krajiny považovať v prípade potreby aj Turecko a Južná Afrika. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky. Komisii predložil pripomienky len navrhovateľ. Toto nariadenie sa uvedenými pripomienkami zaoberá.

               2.   DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

         2.1.   Dotknutý výrobok

                     (32)

                     Dotknutým výrobkom podľa zmeneného oznámenia uvedeného v odôvodnení 3 sú kolesá z ocele, tiež s príslušenstvom a tiež s pneumatikami, určené pre:

                                 —

                                 cestné traktory a ťahače,

                                 —

                                 motorové vozidlá na prepravu osôb a/alebo tovaru,

                                 —

                                 motorové vozidlá na osobitné účely (napr. požiarne automobily, kropiace automobily),

                                 —

                                 prívesy, návesy, karavany a podobné vozidlá, bez mechanického pohonu,

                           s pôvodom v ČĽR, v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 a ex 8716 90 90 (kódy TARIC 8 708 701 080, 8 708 701 085, 8 708 709 920, 8 708 709 980, 8 716 909 095 a 8 716 909 097) (ďalej len „dotknutý výrobok“).

                     (33)

                     Tieto výrobky sú vylúčené:

                                 —

                                 kolesá z ocele na priemyselnú montáž traktorov riadených chodcom, v súčasnosti patriacich do podpoložky 8701 10,

                                 —

                                 kolesá pre cestné štvorkolky,

                                 —

                                 hviezdice kolies odlievané v jednom kuse, zo železa alebo z ocele,

                                 —

                                 kolesá pre motorové vozidlá špeciálne určené na použitie iné ako na verejných cestách [napr. kolesá pre poľnohospodárske alebo lesné traktory a ťahače, vysokozdvižné vozíky, ťahače lietadiel (pushback), vyklápače (dumpry) určené na použitie mimo komunikácií].

               2.2.   Podobný výrobok

                     (34)

                     Pri prešetrovaní sa zistilo, že rovnaké základné fyzické, chemické a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia, majú tieto výrobky:

                                 —

                                 dotknutý výrobok,

                                 —

                                 výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v ČĽR,

                                 —

                                 výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Brazílii, ktorá slúžila ako reprezentatívna krajina v zmysle článku 2 ods. 6a základného nariadenia, ako aj

                                 —

                                 výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie.

                     (35)

                     Komisia v tejto fáze rozhodla, že uvedené výrobky sú preto podobnými výrobkami v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

               2.3.   Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku

                     (36)

                     Jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky tvrdil, že oceľové kolesá špeciálne určené pre prívesy osobných automobilov a karavany zaradené pod číselný znak KN 8716 90 90 s priemerom ráfika maximálne 16 palcov by mali byť vylúčené z vymedzenia výrobku, pretože sa nevyrábajú v Únii a nemajú rovnaké základné technické charakteristiky ako všetky ostatné výrobky, ktoré patria do vymedzenia výrobku.

                     (37)

                     Pokiaľ ide o technické charakteristiky, predmetná spoločnosť uviedla, že špecifikácie kolies pre prívesy osobných automobilov a karavany sú nižšie ako pre kolesá osobných automobilov, a to najmä čo sa týka pevnosti (a teda aj skúšania). Aby sa mohli tieto kolesá predávať v Únii, musia navyše spĺňať konkrétne špecifikácie týkajúce sa požiadaviek na vyššiu záťaž a nižšiu rýchlosť. Takisto to znamená, že oceľové kolesá pre karavany alebo prívesy používané v prípade osobných automobilov sa nemôžu legálne predávať a používať ako oceľové kolesá osobných automobilov. Spoločnosť zároveň uviedla, že oceľové kolesá pre karavany alebo prívesy používané v prípade osobných automobilov treba zaradiť pod číselný znak KN 8716 90 90, zatiaľ čo oceľové kolesá pre osobné automobily by mali byť zaradené pod položku 8708.

                     (38)

                     V priebehu vyšetrovania Komisia okrem toho dostala pripomienky týkajúce sa možného vylúčenia kolies pre poľnohospodárske prívesy a ďalšie ťahané poľnohospodárske zariadenia používané na poliach s priemerom ráfika maximálne 16 palcov z rozsahu pôsobnosti prešetrovania. V oznámení o začatí konania sa výslovne vylučujú „kolesá pre motorové vozidlá špeciálne určené na použitie iné ako na verejných cestách [napr. kolesá pre poľnohospodárske alebo lesné traktory a ťahače, vysokozdvižné vozíky, ťahače lietadiel (pushback), vyklápače (dumpry) určené na použitie mimo komunikácií]“. Oceľové kolesá pre vozidlá bez mechanického pohonu, ako sú poľnohospodárske prívesy a ďalšie ťahané poľnohospodárske zariadenia používané na poliach, však boli pôvodne do vymedzenia výrobku zaradené. V pripomienkach sa tvrdilo, že tieto kolesá majú rovnako ako oceľové kolesá pre karavany a prívesy používané v prípade osobných automobilov iné technické charakteristiky a nie sú zameniteľné s inými výrobkami, ktoré patria do vymedzenia výrobku.

                     (39)

                     Komisia 24. júna 2019 uverejnila poznámku do spisu, v ktorej vyzvala všetky zainteresované strany na predloženie pripomienok k uvedeným tvrdeniam o vymedzení výrobku. Pripomienky k uvedenej poznámke predložili navrhovateľ, traja vyvážajúci výrobcovia a jeden dovozca z Únie. Všetky tieto strany podporili tvrdenie o vylúčení výrobku zhrnuté v odôvodneniach 36 a 38.

               2.4.   Záver týkajúci sa dotknutého výrobku

                     (40)

                     Z prešetrovania vyplynulo, že kolesá uvedené v odôvodneniach 36 a 38 majú priemer maximálne 16 palcov a iné technické charakteristiky ako ostatné druhy kolies vo vymedzení výrobku, keďže nie sú určené pre motorové vozidlá a nemôžu sa na ne montovať. Komisia preto predbežne skonštatovala, že tieto výrobky by mali byť vylúčené.

                     (41)

                     Po vylúčení opísanom v odôvodnení 40 sa jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky, ktorý vyrábal a vyvážal do Únie iba vylúčené druhy výrobku, prestal považovať za vyvážajúceho výrobcu dotknutého výrobku.

                     (42)

                     Dotknutý výrobok sa teda predbežne definuje ako kolesá z ocele, tiež s príslušenstvom a tiež s pneumatikami, určené pre:

                                 —

                                 cestné traktory a ťahače,

                                 —

                                 motorové vozidlá na prepravu osôb a/alebo tovaru,

                                 —

                                 motorové vozidlá na osobitné účely (napr. požiarne automobily, kropiace automobily),

                                 —

                                 prívesy alebo návesy cestných traktorov a ťahačov bez mechanického pohonu,

                           s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 a ex 8716 90 90 (kódy TARIC 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 a 8716909097) (ďalej len „dotknutý výrobok“).
                     Tieto výrobky sú vylúčené:

                                 —

                                 kolesá z ocele na priemyselnú montáž traktorov riadených chodcom, v súčasnosti patriacich do podpoložky 8701 10,

                                 —

                                 kolesá pre cestné štvorkolky,

                                 —

                                 hviezdice kolies odlievané v jednom kuse, zo železa alebo z ocele,

                                 —

                                 kolesá pre motorové vozidlá špeciálne určené na použitie iné ako na verejných cestách [napr. kolesá pre poľnohospodárske alebo lesné traktory a ťahače, vysokozdvižné vozíky, ťahače lietadiel (pushback), vyklápače (dumpry) určené na použitie mimo komunikácií],

                                 —

                                 kolesá pre prívesy osobných automobilov, karavany, poľnohospodárske prívesy a ďalšie ťahané poľnohospodárske zariadenia používané na poliach s priemerom maximálne 16 palcov.

               3.   DUMPING

         3.1.   Predbežné poznámky

                     (43)

                     Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 17, vo vzorke zostali iba dvaja vyvážajúci výrobcovia, ktorí boli následne overení.

                     (44)

                     V prípade jednej z týchto spoločností sa Komisia rozhodla využiť ustanovenia článku 18 základného nariadenia, a najmä článok 18 ods. 1 prvú vetu, a nezohľadnila poskytnuté informácie. Toto rozhodnutie bolo prijaté preto, lebo oznámené údaje o predaji na vývoz boli považované za nespoľahlivé, keďže nemohli byť overené na základe audítorsky skontrolovaných účtov spoločnosti. Komisia preto nedostala informácie potrebné na stanovenie dumpingového rozpätia pre túto spoločnosť.

                     (45)

                     V súlade s článkom 18 ods. 4 základného nariadenia bola zainteresovaná strana informovaná o dôvodoch, pre ktoré neboli poskytnuté informácie zohľadnené, a dostala možnosť poskytnúť ďalšie vysvetlenia.

                     (46)

                     Spoločnosť predložila pripomienky k zámeru Komisie použiť článok 18 základného nariadenia a na základe svojej žiadosti bola vypočutá úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach. Vzhľadom na to, že odmietnuté údaje, ako aj pripomienky poskytnuté spoločnosťou v rámci písomného podania a počas následného vypočutia majú dôverný charakter a sú špecifické pre danú spoločnosť, podrobnosti o zisteniach Komisie v tejto súvislosti boli poskytnuté predmetnej spoločnosti v osobitnom špecifickom predbežnom poskytnutí informácií.

                     (47)

                     Keďže pripomienky, ktoré spoločnosť poskytla v rámci svojich písomných podaní a počas vypočutia úradníkom pre vypočutie nezmenili skutočnosti a závery stanovené Komisiou počas overovania na mieste v priestoroch spoločnosti, Komisia predbežne potvrdila použitie dostupných skutočností týkajúcich sa tohto vyvážajúceho výrobcu.

                     (48)

                     Opis výpočtu dumpingového rozpätia uvedený ďalej sa teda týka iba jedinej zostávajúcej spoločnosti vo vzorke.

               3.2.   Normálna hodnota

                     (49)

                     Podľa článku 2 ods. 1 základného nariadenia, „normálna hodnota je spravidla založená na cenách zaplatených alebo obvykle platených v bežnom obchode nezávislými zákazníkmi v krajine vývozu“.

                     (50)

                     Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, „ak sa […] zistí, že vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle písmena b) vo vyvážajúcej krajine nie je vhodné použiť domáce ceny a náklady v tejto krajine, normálna hodnota sa vytvorí výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty“ a „musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk.“ Ako sa bližšie vysvetľuje ďalej v texte, Komisia v súčasnom prešetrovaní skonštatovala, že na základe dostupných dôkazov a vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu zo strany čínskej vlády bolo uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia primerané.

               3.2.1.   Existencia výrazných deformácií

         3.2.1.1.   Úvod

                     (51)

                     V článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia sa vymedzuje, že „výrazné deformácie sú deformácie, ku ktorým dochádza vtedy, keď vykazované ceny alebo náklady vrátane nákladov na suroviny a energiu nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, pretože sú ovplyvnené značným zasahovaním vlády. Pri vyhodnocovaní existencie výrazných deformácií sa prihliada okrem iného na potenciálne dôsledky jedného alebo viacerých z týchto faktorov:

                                 —

                                 príslušný trh zásobovaný do značnej miery podnikmi, ktoré vlastnia, ovládajú, nad ktorými vykonávajú dozor alebo ktoré usmerňujú orgány vyvážajúcej krajiny,

                                 —

                                 prítomnosť štátu vo firmách, ktorá mu umožňuje zasahovať do cien alebo nákladov,

                                 —

                                 diskriminačné verejné politiky alebo opatrenia v prospech domácich dodávateľov alebo iné ovplyvňovanie síl voľného trhu,

                                 —

                                 neexistencia, diskriminačné uplatňovanie alebo nedostatočné presadzovanie predpisov z oblasti konkurzného práva, práva obchodných spoločností alebo majetkového práva,

                                 —

                                 deformácia mzdových nákladov,

                                 —

                                 prístup k finančným prostriedkom poskytovaným inštitúciami, ktoré plnia ciele verejnej politiky alebo iným spôsobom nekonajú nezávisle od štátu“.

                     (52)

                     Podľa článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia sa pri posudzovaní existencie výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) okrem iného zohľadní nevyčerpávajúci zoznam prvkov v prvom uvedenom ustanovení. Podľa článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia sa pri posudzovaní existencie výrazných deformácií prihliada na potenciálny vplyv jedného alebo viacerých z týchto prvkov na ceny a náklady v krajine vyvážajúcej dotknutý výrobok. Keďže tento zoznam nie je kumulatívny, na zistenie výrazných deformácií sa nemusí prihliadať na všetky prvky. Tie isté faktické okolnosti sa navyše môžu použiť na preukázanie existencie jedného alebo viacerých prvkov zo zoznamu. Akýkoľvek záver v súvislosti s výraznými deformáciami v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) však musí byť založený na všetkých dostupných dôkazoch. Pri celkovom posúdení existencie deformácií sa môže zohľadniť aj všeobecný kontext a situácia vo vyvážajúcej krajine, najmä ak základné prvky hospodárskeho a administratívneho nastavenia vyvážajúcej krajiny dávajú vláde podstatné právomoci zasahovať do hospodárstva takým spôsobom, že ceny a náklady nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl.

                     (53)

                     V článku 2 ods. 6a písm. c) základného nariadenia sa stanovuje, že „ak má Komisia informácie o odôvodnených známkach možnej existencie výrazných deformácií uvedených v písmene b) v určitej krajine alebo v určitom odvetví v danej krajine a ak je to vhodné na účinné uplatňovanie tohto nariadenia, Komisia vypracuje, zverejní a pravidelne aktualizuje správu s opisom trhových podmienok uvedených v písmene b) v danej krajine alebo odvetví“.

                     (54)

                     Komisia podľa uvedeného ustanovenia vydala správu o krajine týkajúcu sa ČĽR (ďalej len „správa“) (8), v ktorej sa preukazuje existencia značného zasahovania vlády na mnohých úrovniach hospodárstva vrátane konkrétnych deformácií v mnohých kľúčových faktoroch výroby (ako napr. pozemky, energia, kapitál, suroviny a práca), ako aj v konkrétnych odvetviach (ako napr. oceliarsky a chemický priemysel). Správa bola vložená do vyšetrovacieho spisu vo fáze začatia konania. Podnet obsahoval aj niektoré relevantné dôkazy, ktoré správu dopĺňajú. Zainteresované strany boli v čase začatia konania vyzvané, aby vyvrátili, pripomienkovali alebo doplnili dôkazy vo vyšetrovacom spise.

                     (55)

                     Podnet obsahoval aktualizované informácie o nadmernej kapacite výroby ocele, ktorá je hlavnou surovinou na výrobu dotknutého výrobku a predstavuje viac ako 60 % výrobných nákladov. Odvolávalo sa v ňom na správu Obchodnej komory Európskej únie v Číne (9), podľa ktorej ČĽR nesplnila sľub znížiť výrobnú kapacitu na realistickejšiu úroveň. Táto situácia bola najmä dôsledkom:

                                 —

                                 snahy niektorých regiónov o sebestačnosť, ktorá vyústila do dodatočnej nadmernej kapacity na vnútroštátnej úrovni,

                                 —

                                 existencie štátom vlastnených podnikov, ktoré nevyvíjajú svoju činnosť na základe zvažovania ziskov a strát,

                                 —

                                 balíku stimulov čínskej vlády, ktorým sa veľké oceliarne podnecovali k zvyšovaniu kapacity a zabezpečovala opätovná ziskovosť malých a stredných podnikov,

                                 —

                                 subvencovania energie regionálnymi štátnymi správami (10).

                     (56)

                     Navrhovateľ takisto tvrdil, že čínsky domáci dopyt by nedokázal absorbovať zvýšenú úroveň výroby ocele. Na podloženie tohto tvrdenia sa v podnete odkazovalo na Svetové oceliarske združenie, ktoré uvádzalo, že mesačné objemy výroby v ČĽR sa v októbri 2018 v porovnaní s októbrom 2017 zvýšili o 9,1 %, pričom v 64 krajinách oznamujúcich údaje Svetovému oceliarskemu združeniu sa zvýšili iba o 5,8 %.

                     (57)

                     Podnet obsahoval informácie o tom, že zvýšený objem výroby ocele v ČĽR mohol mať v kombinácii so znížením vývozu v dôsledku nápravných opatrení v oblasti obchodu, ktoré nedávno uložili Európska únia a Spojené štáty, za následok zníženie cien ocele.

                     (58)

                     A napokon sa v podnete odkazovalo na ďalšie postupy, ktoré ovplyvňujú ceny surovín:

                                 —

                                 náklady na suroviny a energiu v ČĽR nevychádzajú z voľného pôsobenia síl na trhu, pretože ich ovplyvňujú značné zásahy vlády,

                                 —

                                 čínsky trh s oceľou stále do veľkej miery zásobujú podniky, ktoré vlastní, ovláda a nad ktorými vykonáva dozor čínska vláda,

                                 —

                                 v ČĽR sa stále v nedostatočnej miere presadzujú predpisy z oblasti konkurzného práva, práva obchodných spoločností alebo majetkového práva,

                                 —

                                 mzdové náklady sú deformované, pretože nevychádzajú z bežného pôsobenia síl na trhu alebo rokovaní medzi spoločnosťami a pracovnou silou.

                     (59)

                     Ako sa uvádza v odôvodneniach 26 a 27, čínska vláda nepredložila pripomienky ani neposkytla dôkazy na podporu alebo vyvrátenie existujúcich dôkazov v spise vrátane správy, ako ani ďalších dôkazov predložených navrhovateľom o existencii výrazných deformácií a/alebo o vhodnosti uplatnenia článku 2 ods. 6a základného nariadenia v predmetnom prípade.

                     (60)

                     Pripomienky v tomto smere zaslal iba jeden vyvážajúci výrobca, ktorý tvrdil, že výpočet normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia je nezlučiteľný s dohodami organizácie WTO vrátane protokolu o pristúpení Číny k organizácii WTO (ďalej len „protokol“) a s antidumpingovou dohodou (ďalej len „dohoda ADA“).

                     (61)

                     V tejto súvislosti vyvážajúci výrobca tvrdil, že po uplynutí platnosti oddielu 15 protokolu by sa EÚ nemala pri stanovovaní normálnej hodnoty odchyľovať od štandardnej metodiky, teda by mala používať iba ceny na domácom trhu a náklady vyvážajúcej krajiny, ak sa v dohode ADA neumožňuje inak. Vzhľadom na uvedené skutočnosti by EÚ mala dodržiavať štandardnú metodiku v súlade s článkom 2 antidumpingovej dohody. Okrem toho zainteresovaná strana tvrdila, že pojem „výrazné deformácie“ v dohode ADA ani neexistuje. Keďže v antidumpingovej dohode ani v GATT 1994 sa nestanovuje právny základ pre takéto špecifické opatrenie, zistenia týkajúce sa existencie výrazných deformácií a v dôsledku toho aj vytvorenie normálnej hodnoty nie sú v súlade s článkami 1, 2, 6.1 a 18.1 antidumpingovej dohody.

                     (62)

                     Komisia na účely tohto prešetrovania dospela v odôvodnení 112 k záveru, že je vhodné uplatniť článok 2 ods. 6a) základného nariadenia. Komisia nesúhlasí s tvrdením zainteresovanej strany, že Komisia nemusí uplatniť článok 2 ods. 6a. Komisia sa naopak domnieva, že článok 2 ods. 6a je uplatniteľný a že za daných okolností sa musí uplatniť. Komisia sa navyše domnieva, že toto ustanovenie je v súlade so záväzkami Európskej únie v rámci WTO. Komisia zastáva názor, že ako sa už objasnilo v spore DS473 EÚ-Biodiesel (Argentína), ustanovenia základného nariadenia, ktoré sa vo všeobecnosti uplatňujú na všetkých členov WTO, a najmä článok 2 ods. 5 druhý pododsek, umožňuje použitie náležite upravených údajov z tretej krajiny, pokiaľ sú tieto úpravy nevyhnutné a opodstatnené. A napokon platí, že v prípade antidumpingových konaní týkajúcich sa výrobkov z Číny sa pri stanovovaní normálnej hodnoty aj naďalej uplatňujú časti oddielu 15 protokolu o pristúpení Číny, ktorých platnosť zatiaľ neuplynula, a to pokiaľ ide o štandard trhového hospodárstva, ako aj použitie metodiky, ktorá sa nezakladá na striktnom porovnávaní s čínskymi cenami alebo nákladmi.

                     (63)

                     Vyvážajúci výrobca ďalej tvrdil, že navrhovateľ nepredložil žiadny dôkaz o výrazných deformáciách na trhu s oceľovými kolesami, ale svoje tvrdenia o deformáciách založil na situácii na čínskom trhu s oceľou.

                     (64)

                     Komisia uviedla, že všetky pripomienky k situácii na čínskom trhu s oceľou sú pre dotknutý výrobok relevantné, keďže sa ako výrobok z ocele považuje za súčasť oceliarskeho odvetvia. Oceľ predstavuje v podstate 60 % výrobných nákladov dotknutého výrobku. Okrem toho, hlavnou surovinou na výrobu oceľových kolies je plochá oceľ valcovaná za tepla, ktorá predstavuje viac ako 50 % celkových výrobných nákladov a vyrába sa aj na čínskom trhu s oceľou, a práve v jej prípade sa potvrdili zistenia o deformáciách pri predchádzajúcich prešetrovaniach na ochranu obchodu (11).

                     (65)

                     Komisia preskúmala, či vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia je, resp. nie je vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu v ČĽR. Komisia toto preskúmanie vykonala na základe dôkazov dostupných v spise vrátane dôkazov uvedených v správe, ktorá vychádza z verejne dostupných zdrojov. Uvedená analýza bola zameraná na preskúmanie značného zasahovania vlády do hospodárstva ČĽR vo všeobecnosti, ale aj konkrétnej situácie na trhu v danom odvetví vrátane dotknutého výrobku.

               3.2.1.2.   Výrazné deformácie s vplyvom na ceny a náklady na domácom trhu v Čínskej ľudovej republike

                     (66)

                     Čínsky hospodársky systém je založený na koncepcii „socialistického trhového hospodárstva“. Táto koncepcia je zakotvená v čínskej ústave a určuje spôsob správy hospodárskych záležitostí v Číne. Hlavnou zásadou je „socialistické verejné vlastníctvo výrobných prostriedkov, t. j. všeľudové vlastníctvo a kolektívne vlastníctvo pracujúceho ľudu“. Štátne hospodárstvo sa považuje za „vedúcu silu národného hospodárstva“ a štát má mandát na „zabezpečenie jeho konsolidácie a rastu“ (12). Celkové nastavenie čínskeho hospodárstva preto nielenže umožňuje značné zasahovanie vlády do hospodárstva, ale takéto zasahovanie je výslovne nariadené. Koncepcia nadradenosti verejného vlastníctva nad súkromným vlastníctvom preniká celým právnym systémom a zdôrazňuje sa ako všeobecná zásada vo všetkých kľúčových právnych predpisoch. Najlepším príkladom je čínsky zákon o vlastníctve: odkazuje sa v ňom na primárne štádium socializmu a štát sa v ňom poveruje, aby presadzoval základný hospodársky systém, v ktorom zohráva dominantnú úlohu verejné vlastníctvo. Iné formy vlastníctva sú tolerované, pričom právny poriadok im umožňuje, aby sa rozvíjali popri štátnom vlastníctve (13).

                     (67)

                     Okrem toho sa podľa čínskeho právneho poriadku socialistické trhové hospodárstvo rozvíja pod vedením Komunistickej strany Číny. Štruktúry čínskeho štátu a Komunistickej strany Číny sú vzájomne prepojené na každej úrovni (právnej, inštitucionálnej a personálnej) a vytvárajú mimoriadne komplexnú štruktúru, v ktorej sa úlohy Komunistickej strany Číny a štátu nedajú oddeliť. Po zmene čínskej ústavy v marci 2018 sa na vedúcu úlohu Komunistickej strany Číny kladie ešte väčší dôraz, čo potvrdzuje aj text článku 1 ústavy. Za pôvodnú prvú vetu ustanovenia: „[s]ocialistické zriadenie je základným systémom Čínskej ľudovej republiky“, bola doplnená nová veta, ktorá znie takto: „[u]rčujúcim prvkom socializmu charakteristického pre Čínu je vedúca úloha Komunistickej strany Číny“. (14) Je to názorný príklad nespochybňovanej a neustále rastúcej kontroly Komunistickej strany Číny nad hospodárskym systémom v Číne. Táto vedúca úloha a kontrola je neoddeliteľnou súčasťou čínskeho systému a výrazne presahuje to, čo je obvyklé v iných krajinách, v ktorých vlády uplatňujú všeobecnú makroekonomickú kontrolu, v rámci ktorej ale voľne pôsobia trhové sily.

                     (68)

                     Čínsky štát uplatňuje intervenčnú hospodársku politiku pri plnení cieľov, ktoré sa zhodujú s politickou agendou stanovenou Komunistickou stranou Číny, a nezohľadňuje prevládajúce hospodárske podmienky na voľnom trhu (15). Intervenčné ekonomické nástroje uplatňované čínskymi orgánmi sú rôznorodé, zahŕňajú aj systém priemyselného plánovania a finančný systém a uplatňujú sa aj na úrovni regulačného prostredia.

                     (69)

                     Po prvé, na úrovni celkovej administratívnej kontroly sa smerovanie čínskeho hospodárstva riadi komplexným systémom priemyselného plánovania, ktorý ovplyvňuje všetky hospodárske činnosti v krajine. Všetky tieto plány zahŕňajú komplexnú a zložitú sústavu odvetví a prierezových politík a sú prítomné na všetkých úrovniach štátnej správy. Plány na úrovni provincií sú podrobné, zatiaľ čo v národných plánoch sa stanovujú širšie ciele. V plánoch sú vymedzené aj nástroje na podporu príslušných priemyselných odvetví/sektorov a časové rámce, v ktorých sa majú ciele dosiahnuť. Niektoré plány stále obsahujú výslovne stanovené výkonnostné ciele, čo bol zvyčajný prvok v prechádzajúcich plánovacích cykloch. Na základe týchto plánov sa jednotlivé priemyselné odvetvia a/alebo projekty zvolia za (pozitívne alebo negatívne) priority v súlade s prioritami vlády a priradia sa im konkrétne rozvojové ciele (modernizácia priemyslu, expanzia do zahraničia atď.). Hospodárske subjekty, tak súkromné, ako aj štátom vlastnené, musia efektívne prispôsobovať svoje podnikateľské činnosti reáliám, ktoré ukladá systém plánovania. Dôvodom nie je len záväznosť plánov, ale aj to, že príslušné čínske orgány na všetkých úrovniach verejnej správy sa pridŕžajú systému plánov a zodpovedajúcim spôsobom využívajú právomoci, ktoré im boli zverené, a nútia tak hospodárske subjekty, aby plnili priority stanovené v plánoch (pozri aj oddiel 3.2.1.5 ďalej) (16).

                     (70)

                     Po druhé, pokiaľ ide o prideľovanie finančných zdrojov, finančný systém ČĽR ovládajú štátom vlastnené komerčné banky. Tieto banky musia pri vytváraní a vykonávaní svojich úverových politík postupovať v súlade s cieľmi priemyselnej politiky vlády namiesto toho, aby v prvom rade posúdili ekonomické prínosy daného projektu (pozri aj oddiel 3.2.1.8 ďalej) (17). To isté platí aj vo vzťahu k ostatným zložkám čínskeho finančného systému, ako napr. akciové trhy, trhy s dlhopismi, trhy so súkromným vlastným kapitálom atď. Ani tieto súčasti finančného sektora, ktoré nepatria k bankovému sektoru, nie sú inštitucionálne a prevádzkovo zriadené tak, aby maximalizovali efektívne fungovanie finančných trhov, ale aby zabezpečovali kontrolu nad systémom a umožňovali zasahovanie zo strany štátu a Komunistickej strany Číny (18).

                     (71)

                     Po tretie, pokiaľ ide o regulačné prostredie, zásahy štátu do hospodárstva majú viacero foriem. Napríklad pravidlá verejného obstarávania sa pravidelne používajú na dosahovanie politických cieľov, ktoré sú iné než ekonomická efektívnosť, čím oslabujú trhové zásady v tejto oblasti. V príslušných právnych predpisoch sa konkrétne stanovuje, že verejné obstarávanie sa má vykonávať tak, aby sa uľahčilo dosahovanie cieľov vytýčených v štátnych politikách. Povaha týchto cieľov však nie je presne vymedzená, čo rozhodovacím orgánom ponecháva široký priestor na voľné rozhodovanie (19). Podobne aj v oblasti investícií si čínska vláda udržiava značnú kontrolu nad smerovaním a veľkosťou štátnych aj súkromných investícií a značný vplyv v tomto ohľade. Orgány využívajú preverovanie investícií, ako aj rôzne investičné stimuly, obmedzenia a zákazy, ktoré im slúžia ako dôležitý nástroj na podporu cieľov priemyselnej politiky, ako je napr. zachovanie kontroly štátu nad kľúčovými sektormi alebo posilnenie domáceho výrobného odvetvia (20).

                     (72)

                     Možno teda zhrnúť, že čínsky hospodársky model sa zakladá na určitých základných axiómach, ktorými sa zaisťuje a podporuje široká škála zásahov vlády. Takéto značné zasahovanie vlády je v rozpore s voľným pôsobením trhových síl, v dôsledku čoho sa deformuje efektívne rozdeľovanie zdrojov v súlade s trhovými zásadami (21).

               3.2.1.3.   Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) prvej zarážky základného nariadenia: príslušný trh zásobovaný do značnej miery podnikmi, ktoré vlastnia, ovládajú, nad ktorými vykonávajú dozor alebo ktoré usmerňujú orgány vyvážajúcej krajiny

                     (73)

                     Podniky, ktoré vlastní, ovláda a/alebo nad ktorými vykonáva dozor alebo ktoré usmerňuje štát, predstavujú v ČĽR podstatnú časť hospodárstva.

                     (74)

                     Čínska vláda a Komunistická strana Číny udržujú štruktúry, ktorými zabezpečujú svoj neustály vplyv v podnikoch, a to najmä v štátom vlastnených podnikoch. Štát (a v mnohých ohľadoch aj Komunistická strana Číny) nielen aktívne formuluje všeobecné hospodárske politiky a dohliada na ich realizáciu jednotlivými podnikmi, ale osobuje si aj právo zúčastňovať sa na ich prevádzkovom rozhodovaní. To sa zvyčajne uskutočňuje prostredníctvom rotácie kádrov medzi orgánmi štátnej správy a štátom vlastnenými podnikmi, prostredníctvom pôsobenia členov strany vo výkonných orgánoch štátom vlastnených podnikov a prítomnosti straníckych buniek v podnikoch (pozri tiež oddiel 3.2.1.4), ako aj prostredníctvom formovania podnikových štruktúr v odvetví štátom vlastnených podnikov (22). Výmenou za to majú štátom vlastnené podniky osobitné postavenie v rámci čínskeho hospodárstva, a s tým sú spojené viaceré hospodárske výhody, najmä ochrana pred konkurenciou a prednostný prístup k príslušným vstupom vrátane financovania (23).

                     (75)

                     Veľký počet podnikov vlastnených čínskou vládou pretrváva najmä v oceliarskom odvetví. Napriek tomu, že je podľa odhadov počet štátom vlastnených podnikov a súkromných spoločností v nominálnom vyjadrení takmer rovnaký, z piatich čínskych výrobcov ocele, ktorí sa umiestnili v prvej desiatke najväčších svetových výrobcov ocele, sú štyria štátom vlastnené podniky (24). Zatiaľ čo podiel desiatich najväčších výrobcov na celkovej produkcii odvetvia predstavoval v roku 2016 len približne 36 %, čínska vláda má v úmysle do roku 2025 konsolidovať 60 až 70 % výroby železa a ocele do približne desiatich veľkých podnikov (25). Čínska vláda zopakovala tento úmysel v apríli 2019, keď oznámila vydanie usmernení o konsolidácii oceliarskeho odvetvia (26). Takáto konsolidácia môže zahŕňať nútené fúzie ziskových súkromných spoločností so štátom vlastnenými podnikmi, ktoré dosahujú horšie výsledky (27).

                     (76)

                     Vysoká miera zasahovania vlády do oceliarskeho priemyslu a vysoký podiel štátom vlastnených podnikov v tomto odvetví bráni aj súkromným výrobcom ocele, aby fungovali za trhových podmienok. Verejné aj súkromné podniky v oceliarskom odvetví totiž podliehajú politickému dohľadu a usmerneniu, ako sa uvádza v oddiele 3.2.1.5.

                     (77)

                     Hoci výrobcami oceľových kolies v Číne sú prevažne súkromné spoločnosti, z opísaného všeobecného rámca nie sú vylúčené štátna kontrola a zásahy na ich trhu s hlavnými surovinami (plochou oceľou valcovanou za tepla).

                     (78)

                     Zistilo sa, že overení výrobcovia oceľových kolies nakupovali plochú oceľ valcovanú za tepla od štátom vlastnených aj súkromných dodávateľov. Zo zistení niekoľkých antisubvenčných prešetrovaní týkajúcich sa čínskych výrobkov z ocele valcovaných za tepla alebo iných výrobkov z ocele, pri ktorých sa plochá oceľ valcovaná za tepla používala ako surovina, pričom najnovším z nich je prešetrovanie týkajúce sa ocele s organickým povlakom (28), však vyplýva, že forma vlastníctva výrobcu plochej ocele valcovanej za tepla nie je pre zistenia o deformáciách relevantná.

                     (79)

                     Počas uvedeného prešetrovania výrobkov z ocele s organickým povlakom Komisia zistila, že štátom vlastnené podniky, ktoré výrobcom ocele s organickým povlakom poskytovali plochú oceľ valcovanú za tepla, boli podľa testu stanoveného odvolacím orgánom organizácie WTO verejné subjekty, pretože plnili vládne funkcie, a vykonávali tým vládnu právomoc. Komisia ďalej zistila, že čínska vláda poverovala súkromných výrobcov plochej ocele valcovanej za tepla v ČĽR a nariaďovala im, aby poskytovali tovar v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iii) a článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného antisubvenčného nariadenia (29) a aby konali rovnakým spôsobom ako štátom vlastnené oceliarske podniky. A napokon sa zistilo, že ceny plochej ocele valcovanej za tepla v ČĽR boli deformované. Ide o dôsledok veľkej prevahy štátom vlastnených podnikov na trhu s plochou oceľou valcovanou za tepla v ČĽR a dôvodom je aj skutočnosť, že ceny súkromných dodávateľov plochej ocele valcovanej za tepla boli zosúladené s cenami v štátom vlastnených podnikoch.

                     (80)

                     Navyše je väčšina výrobcov automobilov ešte stále (čiastočne) vlastnená štátom. Zahraniční výrobcovia automobilov vytvárajú s veľkými štátom vlastnenými podnikmi spoločné podniky, pretože zahraničné podielové vlastníctvo podlieha od roku 1994 obmedzeniam (30).

                     (81)

                     Na základe uvedeného sa dospelo k záveru, že trh s oceľovými kolesami v ČĽR bol do značnej miery zásobovaný podnikmi, ktoré vlastní, ovláda, nad ktorými vykonáva dozor alebo ktoré usmerňuje čínska vláda.

               3.2.1.4.   Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) druhej zarážky základného nariadenia: prítomnosť štátu vo firmách, ktorá mu umožňuje zasahovať do cien alebo nákladov

                     (82)

                     Okrem ovládania hospodárstva prostredníctvom vlastníctva štátnych podnikov a iných nástrojov môže čínska vláda zasahovať do cien a nákladov prostredníctvom svojej prítomnosti vo firmách. Aj keď právo príslušných štátnych orgánov vymenúvať a odvolávať kľúčových riadiacich pracovníkov v štátom vlastnených podnikoch v súlade s čínskymi právnymi predpismi je možné považovať za prostriedok na výkon príslušných vlastníckych práv (31), bunky Komunistickej strany Číny v podnikoch, a to štátnych, ako aj súkromných, sú ďalším významným kanálom, cez ktorý môže štát zasahovať do obchodných rozhodnutí. Podľa práva obchodných spoločností ČĽR sa má v každej spoločnosti zriadiť podniková organizácia Komunistickej strany Číny (s najmenej troma členmi Komunistickej strany Číny, ako sa uvádza v stanovách tejto strany (32)), pričom daná spoločnosť je povinná zabezpečiť na činnosť tejto straníckej organizácie potrebné podmienky. Táto požiadavka podľa všetkého nebola v minulosti vždy dodržiavaná ani striktne presadzovaná. Prinajmenšom od roku 2016 však Komunistická strana Číny dôraznejšie uplatňuje svoje požiadavky na kontrolu obchodných rozhodnutí v štátnom vlastnených podnikoch s tým, že ide o politickú zásadu. Objavujú sa aj informácie, že Komunistická strana Číny vyvíja tlak na súkromné spoločnosti, aby kládli patriotizmus na prvé miesto a dodržiavali stranícku disciplínu (33). Podľa informácií z roku 2017 pôsobili stranícke bunky v 70 % z približne 1,86 milióna súkromných spoločností, pričom sa vyvíja čoraz väčší tlak, aby tieto organizácie Komunistickej strany Číny mali pri obchodných rozhodnutiach spoločností, v ktorých pôsobia, posledné slovo (34). Tieto pravidlá sa uplatňujú všeobecne v celom čínskom hospodárstve – vo všetkých jeho odvetviach vrátane výrobcov oceľových kolies a dodávateľov ich vstupov.

                     (83)

                     Najmä v oceliarskom odvetví je, ako sa už poukázalo, množstvo veľkých výrobcov ocele (vrátane výrobcov plochej ocele valcovanej za tepla) vo vlastníctve štátu. Niektorí sú konkrétne uvedení v Pláne na prispôsobenie a modernizáciu oceliarskeho priemyslu na roky 2016 – 2020 (35) ako príklady dosiahnutých úspechov v 12. päťročnom plánovacom období (ako napr. Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel atď.). Vo verejných dokumentoch štátom vlastnených výrobcov plochej ocele valcovanej za tepla sa niekedy zdôrazňuje prepojenie s čínskou vládou. Spoločnosť Baoshan Iron & Steel (alebo Baosteel) napríklad v polročnej správe z roku 2016 uviedla, že „[s]poločnosť sa zaviazala k plneniu regionálneho 13. päťročného plánu a dosiahla široký konsenzus s miestnymi samosprávami, pokiaľ ide o spoločné využívanie prostriedkov, prepájanie mestských priemyselných odvetví a budovanie ekologického prostredia“ (36). Počas najnovšieho antisubvenčného prešetrovania určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Číne (37) Komisia zistila, že tri zo štyroch skupín vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky boli štátom vlastnené podniky. Vo všetkých troch skupinách predsedovia predstavenstva alebo prezident vykonávali aj funkciu tajomníka výboru strany v organizácii Komunistickej strany Číny v rámci skupiny.

                     (84)

                     Čínska vláda zasahuje aj do automobilového priemyslu. Napríklad, vo výročnej správe štátom vlastneného automobilového podniku SAIC Motor z roku 2018 sa uvádza, že „[v]ďaka silnej podpore štátnych orgánov a neúnavnému úsiliu automobilových podnikov sa Čína stala jedným z najväčších globálnych hráčov na trhu s automobilmi využívajúcimi nové energie a môže sa pýšiť prekvitajúcimi a poprednými novými svetovými technológiami a novými modelmi, ako sú inteligentné a prepojené vozidlá (Intelligent & Connected Vehicles) a zdieľaná mobilita, takže ako jedna z prvých otvára novú kapitolu dejín svetového automobilového priemyslu.“ (38)

                     (85)

                     Prítomnosť štátu na finančných trhoch a jeho zasahovanie do finančných trhov (pozri aj oddiel 3.2.1.8), ako aj do poskytovania surovín a vstupov má takisto rušivý vplyv na trh s oceľovými kolesami (39). Preto prítomnosť štátu vo firmách vrátane štátom vlastnených podnikov v oceliarskom odvetví, automobilovom priemysle a iných sektoroch (ako napr. finančný sektor a sektor vstupov) umožňuje čínskej vláde zasahovať do cien a nákladov.

               3.2.1.5.   Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) tretej zarážky základného nariadenia: diskriminačné verejné politiky alebo opatrenia v prospech domácich dodávateľov alebo iné ovplyvňovanie síl voľného trhu

                     (86)

                     Smerovanie čínskeho hospodárstva je do značnej miery určované prepracovaným systémom plánovania, ktorý stanovuje priority a predpisuje ciele, na ktoré sa musia ústredné štátne orgány a miestne samosprávy zamerať, pričom príslušné plány existujú na všetkých úrovniach štátnej správy a pokrývajú prakticky všetky hospodárske odvetvia. Ciele stanovené plánovacími nástrojmi sú záväzné a orgány na každej správnej úrovni monitorujú plnenie plánov príslušnými orgánmi štátnej správy na nižšej úrovni. Z celkového hľadiska tento systém plánovania v Číne vedie k tomu, že zdroje smerujú do odvetví, ktoré vláda určila za strategické, resp. inak politicky významné, namiesto toho, aby boli prideľované v súlade s trhovými silami (40).

                     (87)

                     Oceliarsky priemysel vrátane výroby oceľových kolies považuje čínska vláda za kľúčový (41). Túto skutočnosť potvrdzuje množstvo plánov, smerníc a iných dokumentov týkajúcich sa ocele, ktoré sa vydávajú na vnútroštátnej, regionálnej a komunálnej úrovni, ako napr. Plán na prispôsobenie a modernizáciu oceliarskeho priemyslu 2016 – 2020. V tomto pláne sa uvádza, že oceliarsky priemysel je „dôležitým, zásadným odvetvím čínskeho hospodárstva, národným základným kameňom“ (42). Hlavné úlohy a ciele stanovené v tomto pláne pokrývajú všetky aspekty rozvoja priemyslu (43).

                     (88)

                     V 13. päťročnom pláne hospodárskeho a sociálneho rozvoja (44) sa plánuje podpora pre podniky vyrábajúce oceľové výrobky vyššej kategórie (45). Tento plán sa zameriava aj na zabezpečenie kvality výrobku, jeho trvanlivosti a spoľahlivosti prostredníctvom podporovania spoločností, ktoré využívajú technológie čistej výroby ocele, presného valcovania a zvyšovania kvality (46).

                     (89)

                     V Katalógu na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu (verzia z roku 2011) (v znení zmien z roku 2013) (47) (ďalej len „katalóg“) sú železo a oceľ uvedené medzi podporovanými odvetviami. Platnosť katalógu bola potvrdená nedávnym antisubvenčným prešetrovaním určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v ČĽR (48).

                     (90)

                     Čínska vláda ďalej usmerňuje rozvoj odvetvia v súlade so širokou škálou politických nástrojov a smerníc, ktoré sa okrem iného týkajú: zloženia a reštrukturalizácie trhu, surovín, investícií, odstraňovania kapacít, sortimentu výrobkov, premiestňovania, modernizácie atď. Prostredníctvom týchto a ďalších prostriedkov čínska vláda usmerňuje a riadi prakticky každý aspekt rozvoja a fungovania odvetvia (vrátane oceľových kolies) (49). Súčasný problém nadmernej kapacity je nepochybne najjednoznačnejším prejavom dôsledkov politík čínskej vlády a následných deformácií.

                     (91)

                     Pokiaľ ide o automobilový priemysel, v súlade s politikou rozvoja automobilového priemyslu sa ukladajú obmedzenia na zahraničný podiel v spoločných podnikoch vyrábajúcich automobily, pričom toto obmedzenie bolo počas obdobia prešetrovania ešte stále platné. Preto aj zákazníci výrobcov oceľových kolies podliehali opatreniam, ktoré ich diskriminovali voči domácim výrobcom.

                     (92)

                     Celkovo možno zhrnúť, že čínska vláda má zavedené opatrenia, ktorými môže primäť subjekty, aby sa riadili cieľmi verejnej politiky, ktoré pomáhajú podporovaným priemyselným odvetviam vrátane výroby plochej ocele valcovanej za tepla ako hlavnej suroviny na výrobu dotknutého výrobku, ako aj oceľových kolies, ktoré sú takisto súčasťou podporovaného oceliarskeho odvetvia. Takéto opatrenia bránia normálnemu fungovaniu trhových síl.

               3.2.1.6.   Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) štvrtej zarážky základného nariadenia: neexistencia, diskriminačné uplatňovanie alebo nedostatočné presadzovanie predpisov z oblasti konkurzného práva, práva obchodných spoločností alebo majetkového práva

                     (93)

                     Podľa informácií v spise čínsky konkurzný systém nie je dostatočný, pokiaľ ide o plnenie jeho hlavných funkcií, ako napr. spravodlivé uspokojenie pohľadávok a dlhov a zabezpečenie oprávnených nárokov a záujmov veriteľov a dlžníkov. Príčinou je podľa všetkého skutočnosť, že aj keď čínske konkurzné právo formálne vychádza zo zásad podobných tým, ktoré sa uplatňujú v zodpovedajúcich právnych predpisoch v krajinách iných ako Čína, čínsky systém sa vyznačuje systematicky neuspokojivým presadzovaním práv Počet konkurzov zostáva tradične nízky v pomere k veľkosti hospodárstva krajiny, a to v neposlednom rade aj z dôvodu, že insolvenčné konania sú poznačené viacerými nedostatkami, ktoré v praxi pôsobia odrádzajúco pri podávaní žiadosti o konkurz. Okrem toho štát stále zohráva silnú a aktívnu úlohu v insolvenčnom konaní, pričom nezriedka priamo ovplyvňuje jeho výsledok (50).

                     (94)

                     Nedostatky v systéme vlastníckych práv sú okrem toho obzvlášť zreteľné vo vzťahu k vlastníctvu pozemkov a k právam na užívanie pôdy v ČĽR (51). Všetku pôdu vlastní čínsky štát (pozemky na vidieku sú v kolektívnom vlastníctve a mestské pozemky vo vlastníctve štátu). Jej prideľovanie závisí výlučne od štátu. V krajine existujú právne ustanovenia, ktorých cieľom je udeľovať práva na užívanie pôdy transparentným spôsobom a za trhové ceny, napr. zavedením ponukových konaní. Tieto ustanovenia sa však často nedodržiavajú a niektorí kupujúci získavajú pôdu zadarmo alebo za sadzby, ktoré sú nižšie ako trhové (52). Okrem toho orgány pri prideľovaní pozemkov často sledujú konkrétne politické ciele vrátane vykonávania hospodárskych plánov (53).

                     (95)

                     Na výrobcov oceľových kolies sa veľmi podobne ako na iné odvetvia čínskeho hospodárstva vzťahuje všeobecný režim čínskych predpisov z oblasti konkurzného práva, práva obchodných spoločností alebo majetkového práva. V dôsledku toho sú aj tieto spoločnosti vystavené deformáciám zhora nadol vyplývajúcim z diskriminačného uplatňovania alebo nedostatočného presadzovania predpisov z oblasti konkurzného alebo majetkového práva. Zo súčasného prešetrovania nevyplynuli žiadne skutočnosti, ktorými by sa tieto zistenia spochybňovali. Komisia celkovo už skôr dospela k záveru, že čínske predpisy v oblasti konkurzného a majetkového práva nefungujú tak, ako by mali, čo spôsobuje deformácie, keď sa platobne neschopné firmy udržiavajú nad vodou, a pri udeľovaní práv na užívanie pôdy v ČĽR. Tieto úvahy, ktoré vychádzajú z dostupných dôkazov, sa podľa všetkého v plnej miere uplatňujú aj na oceliarske odvetvie, a konkrétnejšie na plochú oceľ valcovanú za tepla (ktorá je hlavným vstupom používaným na výrobu dotknutého výrobku) a aj na oceľové kolesá, ktoré sú súčasťou oceliarskeho odvetvia. Komisia predovšetkým zistila, že výrobcovia plochej ocele valcovanej za tepla (54) využívali výhody poskytovania užívacích práv k pozemkom za nižšiu než primeranú odplatu.

                     (96)

                     So zreteľom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že došlo k diskriminačnému uplatňovaniu alebo nedostatočnému presadzovaniu predpisov v oblasti konkurzného a majetkového práva v oceliarskom odvetví, a to aj pokiaľ ide o dotknutý výrobok.

               3.2.1.7.   Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) piatej zarážky základného nariadenia: deformácia mzdových nákladov

                     (97)

                     Systém miezd založených na trhových princípoch sa v Číne nemôže naplno rozvíjať, pretože pracovníkom a zamestnávateľom sa bráni vo výkone ich práv na kolektívne organizovanie sa. Čína neratifikovala viacero základných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce, a to najmä dohovorov súvisiacich so slobodou združovania a s kolektívnym vyjednávaním (55). Podľa celoštátneho práva pôsobí len jedna odborová organizácia. Táto organizácia však nie je nezávislá od štátnych orgánov a jej zapájanie sa do kolektívneho vyjednávania a ochrany práv pracovníkov je stále len rudimentárne (56). Mobilitu čínskej pracovnej sily okrem toho sťažuje aj systém registrácie domácností, ktorý obmedzuje prístup k plnej škále dávok sociálneho zabezpečenia a iných dávok len na miestnych obyvateľov v danej správnej oblasti. Vedie to zvyčajne k tomu, že pracovníci, ktorí nemajú bydlisko registrované v danej lokalite, majú krehkú pozíciu v zamestnaní a nižší príjem než držitelia miestnej registrácie bydliska (57). Tieto zistenia spôsobujú deformáciu mzdových nákladov v Číne.

                     (98)

                     Nebol predložený žiadny dôkaz v tom zmysle, že by sa opísaný systém čínskeho pracovného práva nemal dotýkať oceliarskeho odvetvia vrátane výrobcov oceľových kolies a plochej ocele valcovanej za tepla. Segment oceľových kolies a segment plochej ocele valcovanej za tepla v rámci oceliarskeho odvetvia sú preto ovplyvnené deformáciami mzdových nákladov priamo (pri výrobe dotknutého výrobku alebo hlavnej suroviny na jeho výrobu), ako aj nepriamo (keď má prístup ku kapitálu alebo vstupom od spoločností, na ktoré sa vzťahuje rovnaký pracovnoprávny systém v ČĽR).

               3.2.1.8.   Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) šiestej zarážky základného nariadenia: prístup k finančným prostriedkom poskytovaným inštitúciami, ktoré plnia ciele verejnej politiky alebo iným spôsobom nekonajú nezávisle od štátu

                     (99)

                     Prístup obchodných subjektov ku kapitálu v Číne je poznačený rôznymi deformáciami

                     (100)

                     Po prvé, čínsky finančný systém sa vyznačuje silným postavením štátom vlastnených bánk (58), ktoré pri poskytovaní prístupu k financovaniu zohľadňujú iné kritériá než hospodársku životaschopnosť projektu. Podobne ako štátom vlastnené nefinančné podniky, aj banky sú stále prepojené so štátom, a to nielen prostredníctvom vlastníckych, ale aj osobných vzťahov (vrcholové vedenie vo veľkých štátom vlastnených finančných inštitúciách vymenúva v konečnom dôsledku Komunistická strana Číny) (59), a takisto rovnako ako štátom vlastnené nefinančné podniky aj banky pravidelne vykonávajú verejné politiky, ktoré skoncipovala vláda. Banky si takýmto spôsobom plnia svoju výslovnú zákonnú povinnosť vykonávať svoju podnikateľskú činnosť v súlade s potrebami národného hospodárskeho a sociálneho rozvoja a na základe usmernení priemyselných politík štátu (60). Túto situáciu ešte zhoršujú ďalšie pravidlá, na základe ktorých sa financie smerujú do odvetví, ktoré vláda označila za podporované alebo inak významné (61).

                     (101)

                     Aj keď treba uznať, že rôzne právne ustanovenia odkazujú na nutnosť dodržiavať obvyklé bankové postupy a prudenciálne pravidlá, ako napr. nutnosť posúdenia úverovej bonity dlžníka, z veľmi presvedčivých dôkazov vrátane zistení v rámci prešetrovaní na ochranu obchodu vyplýva, že tieto ustanovenia zohrávajú pri uplatňovaní týchto rôznych právnych nástrojov len vedľajšiu úlohu.

                     (102)

                     Dlhopisové a úverové ratingy sú navyše často skreslené, a to z viacerých dôvodov, okrem iného aj preto, že posúdenie rizika je ovplyvnené strategickým významom firmy pre čínsku vládu a silou implicitnej vládnej záruky. Odhady jasne naznačujú, že čínske úverové ratingy systematicky zodpovedajú nižším medzinárodným ratingom (62).

                     (103)

                     Túto situáciu ešte zhoršujú ďalšie pravidlá, na základe ktorých sa financie smerujú do odvetví, ktoré vláda označila za podporované alebo inak významné (63). To má za následok zvýhodnené poskytovanie úverov štátom vlastneným podnikom, veľkým a náležite prepojeným súkromným firmám a firmám v kľúčových priemyselných odvetviach, čo znamená, že dostupnosť kapitálu a náklady naň nie sú rovnaké pre všetky subjekty na trhu.

                     (104)

                     Po druhé, náklady na prijaté úvery a pôžičky sa v snahe podporiť rast investícií udržiavali na umelo nízkej úrovni. To viedlo k nadmernému využívaniu kapitálových investícií s čoraz nižšou návratnosťou investícií. Túto skutočnosť dokladá nedávny nárast zadlženosti podnikov v štátnom sektore napriek výraznému poklesu ziskovosti, čo svedčí o tom, že mechanizmy uplatňované v bankovom systéme nefungujú štandardným komerčným spôsobom.

                     (105)

                     Po tretie, hoci v októbri 2015 sa dosiahla liberalizácia nominálnych úrokových sadzieb, cenové signály stále nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, ale sú ovplyvnené vládou vyvolanými deformáciami. Podiel úverov poskytnutých pri referenčnej úrokovej sadzbe, resp. pod ňou, predstavuje totiž aj naďalej 45 % zo všetkých poskytnutých úverov a podľa všetkého sa viac využívajú cielené úvery, pretože tento podiel sa od roku 2015 markantne zvýšil napriek zhoršujúcim sa hospodárskym podmienkam. Umelo nízke úrokové sadzby vedú k podhodnocovaniu ceny kapitálu a následne k jeho nadmernému užívaniu.

                     (106)

                     Celkový nárast úverov v Číne poukazuje na zhoršujúcu sa efektívnosť prideľovania kapitálu bez akýchkoľvek náznakov sprísnenia úverových podmienok, ktoré by sa dalo očakávať v nedeformovanom trhovom prostredí. V dôsledku toho sa v uplynulých rokoch prudko zvýšilo množstvo nesplácaných úverov. V situácii zvyšovania rizikovej zadlženosti sa čínska vláda rozhodla vyhýbať sa úverovým zlyhaniam. Následne sa problémy s nedobytnými pohľadávkami riešili prolongovaním, v dôsledku čoho vznikli tzv. zombie spoločnosti, alebo prevodom vlastníctva dlhu (napr. prostredníctvom fúzií alebo konverzie dlhu na kapitál) bez toho, aby sa nutne odstránil celkový problém s dlhom alebo riešili jeho hlavné príčiny.

                     (107)

                     Aj napriek nedávnym krokom, ktoré sa podnikli v snahe liberalizovať trh, je systém poskytovania úverov pre podnikových klientov v ČĽR poznačený zásadnými deformáciami, ktoré vyplývajú z pretrvávajúcej všadeprítomnej úlohy štátu na kapitálových trhoch.

                     (108)

                     Neboli predložené žiadne dôkazy o tom, že oceliarskeho odvetvia vrátane výroby oceľových kolies a plochej ocele valcovanej za tepla by sa vyššie uvedené zásahy vlády do finančného systému nemali dotýkať. Komisia okrem toho zistila, že odvetvie suroviny plochej ocele valcovanej za tepla (64) využívalo výhody preferenčných úverov predstavujúcich subvencie. Značné zasahovanie vlády do finančného systému preto vedie k závažnému ovplyvňovaniu trhových podmienok na všetkých úrovniach.

               3.2.1.9.   Systémový charakter opísaných deformácií

                     (109)

                     Komisia poznamenala, že deformácie opísané v správe sú pre čínske hospodárstvo charakteristické. Z dostupných dôkazov vyplýva, že skutočnosti a prvky čínskeho systému opísané v predchádzajúcich oddieloch 3.2.1.1 – 3.2.1.5, ako aj v časti A správy sa uplatňujú v celej krajine a naprieč odvetviami hospodárstva. To isté platí aj pre opis faktorov výroby, ako sa uvádza v oddieloch 3.2.1.6 – 3.2.1.8 a v časti B správy.

                     (110)

                     Komisia pripomína, že na výrobu oceľových kolies je potrebná široká škála vstupov. Podľa dôkazov zo spisu všetci vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky obstarávali všetky svoje vstupy v ČĽR. Keď výrobcovia oceľových kolies nakupujú/kontrahujú tieto vstupy, ceny, ktoré platia (a ktoré sa zaznamenávajú ako ich náklady), sú jednoznačne vystavení rovnakým systematickým deformáciám, aké už boli spomenuté. Napríklad dodávatelia vstupov zamestnávajú pracovnú silu, ktorá je ovplyvnená týmito deformáciami. Môžu si požičať peniaze, ktoré podliehajú deformáciám vo finančnom sektore, resp. pri prideľovaní kapitálu. Okrem toho podliehajú systému plánovania, ktorý sa uplatňuje na všetkých úrovniach štátnej správy a vo všetkých odvetviach.

                     (111)

                     V dôsledku toho nielenže nie je vhodné použiť v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia ceny predaja oceľových kolies na domácom trhu, ale skreslené sú aj všetky náklady na vstupy (vrátane surovín, energie, pozemkov, financovania, práce atď.), pretože tvorba ich cien je ovplyvnená značným zasahovaním vlády, ako sa uvádza v častiach A B správy. Zásahy vlády opísané v súvislosti s prideľovaním kapitálu, pôdou, prácou, energiou a surovinami sú totiž prítomné v celej ČĽR. To napríklad znamená, že vstup, ktorý bol vyrobený v ČĽR kombináciou rôznych výrobných faktorov, je vystavený výrazným deformáciám. To isté platí aj pre vstupy používané na výrobu takéhoto vstupu atď. Čínska vláda ani vyvážajúci výrobcovia nepredložili v predmetom prešetrovaní žiadne dôkazy alebo argumenty, ktoré by preukazovali opak.

               3.2.1.10.   Záver

                     (112)

                     Analýza uvedená v oddieloch 3.2.1.2 – 3.2.1.9, ktorá zahŕňa preskúmanie všetkých dostupných dôkazov o zasahovaní ČĽR do hospodárstva krajiny vo všeobecnosti, ako aj o jej zasahovaní do oceliarskeho odvetvia a automobilového priemyslu, preukázala, že ceny alebo náklady dotknutého výrobku vrátane nákladov na suroviny, energiu a prácu nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, pretože sú ovplyvnené značným zasahovaním vlády v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, ako vyplýva z reálneho alebo potenciálneho vplyvu jedného alebo viacerých v ňom uvedených relevantných prvkov. Na základe toho a vzhľadom na skutočnosť, že čínska vláda nespolupracovala, Komisia dospela k záveru, že na stanovenie normálnej hodnoty nie je v tomto prípade vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu.

                     (113)

                     Komisia preto pristúpila k vytvoreniu normálnej hodnoty výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty, čiže v tomto prípade postupovala na základe zodpovedajúcich nákladov na výrobu a predaj v primeranej reprezentatívnej krajine v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, ako sa rozoberá v ďalšom oddiele.

               3.2.2.   Reprezentatívna krajina

         3.2.2.1.   Všeobecné poznámky

                     (114)

                     Výber reprezentatívnej krajiny vychádzal z týchto kritérií:

                                 —

                                 úroveň hospodárskeho rozvoja podobná ČĽR. Komisia na tento účel použila krajiny, ktoré majú podľa databázy Svetovej banky (65) podobný hrubý národný dôchodok na obyvateľa ako ČĽR;

                                 —

                                 výroba prešetrovaného výrobku v danej krajine (66),

                                 —

                                 dostupnosť príslušných verejných údajov v danej krajine;

                                 —

                                 ak existuje viac ako jedna možná reprezentatívna krajina, v náležitom prípade sa uprednostnila krajina so zodpovedajúcou úrovňou sociálnej ochrany a ochrany životného prostredia.

                     (115)

                     Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 29 – 31, Komisia uverejnila dve poznámky do spisu týkajúce sa zdrojov na určenie normálnej hodnoty.

               3.2.2.2.   Úroveň hospodárskeho rozvoja podobná ČĽR

                     (116)

                     V poznámke zo 6. marca 2019 Komisia identifikovala týchto deväť krajín: Argentína, Brazília, Južná Afrika, Kolumbia, Malajzia, Mexiko, Rusko, Thajsko a Turecko, ktoré Svetová banka považuje za krajiny na podobnej úrovni hospodárskeho rozvoja ako ČĽR, t. j. sú zaradené do kategórie krajín „s vyššími strednými príjmami“ podľa hrubého národného dôchodku (ďalej len „HND“).

                     (117)

                     V podaní z 11. marca 2019 navrhovateľ tvrdil, že ako reprezentatívna krajina by nemalo byť vybraté Mexiko, pretože mexickí výrobcovia dodávali výrobky výlučne do oblasti dohody NAFTA. Navrhovateľ však nijako dôkazmi nepodložil, prečo by mala byť oblasť určenia vyrobeného tovaru relevantná pre výber reprezentatívnej krajiny a aký by to malo vplyv na reprezentatívnosť relevantných faktorov výroby. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

                     (118)

                     V poznámke zo 16. apríla 2019 Komisia uviedla, že Argentína bola počas obdobia prešetrovania považovaná za krajinu s vysokými príjmami. Komisia preto dospela k záveru, že pri výbere reprezentatívnej krajiny je možné zvažovať iba osem z pôvodne identifikovaných krajín s vyššími strednými príjmami.

                     (119)

                     Po poznámke zo 16. apríla 2019 neboli prijaté žiadne ďalšie pripomienky týkajúce úrovne hospodárskeho rozvoja.

               3.2.2.3.   Výroba prešetrovaného výrobku v reprezentatívnej krajine a dostupnosť príslušných verejných údajov v reprezentatívnej krajine

                     (120)

                     V poznámke zo 6. marca 2019 Komisia uviedla, že dotknutý výrobok sa podľa dostupných informácií vyrába v Argentíne, Brazílii, Južnej Afrike, Kolumbii, Malajzii, Mexiku, Rusku, Thajsku a Turecku.

                     (121)

                     Komisia takisto zistila, že o výrobcovi oceľových kolies z Argentíny neboli verejne dostupné žiadne finančné údaje. Navrhovateľ v podaní z 11. marca 2019 potvrdil, že výrobca v Argentíne už nevyvíja činnosť. Z tohto dôvodu, ako aj z dôvodu vysvetleného v odôvodnení 118 Komisia nepovažovala Argentínu za možnú reprezentatívnu krajinu.

                     (122)

                     Komisia ďalej uviedla, že v čase uverejnenia poznámky zo 6. marca 2019 neboli k dispozícii finančné údaje relevantné pre obdobie prešetrovania týkajúce sa žiadneho výrobcu v zvažovaných krajinách.

                     (123)

                     V podaní z 18. marca 2019 vyvážajúci výrobca tvrdil, že za reprezentatívnu krajinu by sa mala vybrať India. Podľa tejto spoločnosti sa v nej nachádzali aspoň dvaja výrobcovia konkrétneho výrobku vyrábaného vyvážajúcim výrobcom. Spoločnosť ďalej tvrdila, že hrubý národný dôchodok (HND), ktorý Svetová banka použila na klasifikáciu krajín, nie je vhodným ukazovateľom na posúdenie úrovne hospodárskeho rozvoja krajiny, keďže HND na obyvateľa nepredstavuje primeraný súhrn informácií o úrovni rozvoja ani sa ním nemeria blahobyt krajiny. Spoločnosť navrhla, aby sa namiesto toho použil HDP.

                     (124)

                     V tomto zmysle Komisia uviedla, že v základom nariadení sa stanovuje, že reprezentatívna krajina by mala byť na podobnej úrovni rozvoja ako vyvážajúca krajina. Neobsahuje však žiadnu ďalšiu požiadavku na výber vhodnej reprezentatívnej krajiny. Komisia rozhodla, že vhodným zdrojom týchto informácií je databáza Svetovej banky. Z tejto databázy dokázala Komisia získať dostatočný počet potenciálnych vhodných reprezentatívnych krajín na podobnej úrovni rozvoja, aby mohla vybrať najvhodnejší zdroj nedeformovaných nákladov a cien. Okrem toho tento ranking vychádza z objektívneho kritéria, ktoré sa používa jednotne vo všetkých prípadoch, keď je určovanie normálnej hodnoty založené na ustanoveniach článku 2 ods. 6a základného nariadenia, ktorým sa zabezpečuje jednotnosť a rovnaké zaobchádzanie pri rôznych konaniach. Svetová banka používa pri svojej klasifikácii ekonomík do príjmových skupín HND, pretože sa riadi metodikou operatívnej úverovej politiky Svetovej banky. Keďže do HND sa započítavajú všetky príjmy plynúce do národného hospodárstva bez ohľadu na ich pôvod, adekvátnym spôsobom odráža celkovú hospodársku činnosť v rámci krajiny.

                     (125)

                     Zároveň Komisia uviedla, že podľa rankingu Svetovej banky bola India zaradená do zoznamu krajín s nízkymi a strednými príjmami, a preto nebola na podobnej úrovni rozvoja ako Čína. V dôsledku toho sa India nemohla považovať za vhodnú reprezentatívnu krajinu pre Čínu. Komisia preto toto tvrdenie zamietla.

                     (126)

                     Združenie EUWA a vyvážajúci výrobca uviedli vo svojich pripomienkach k poznámke zo 6. marca 2019 niekoľko tvrdení týkajúcich sa existencie výroby prešetrovaného výrobku v niekoľkých zvažovaných krajinách, dostupnosti finančných údajov, ktoré by mohli byť dostatočne relevantné pre zvažované krajiny v prípade konsolidovaných ročných účtovných závierok medzinárodných skupín, a dostupnosti finančných údajov za obdobie prešetrovania.

                     (127)

                     Komisia tieto tvrdenia preskúmala a v poznámke zo 16. apríla dospela k záveru, že Kolumbia, Malajzia, Mexiko, Rusko a Thajsko sa už ďalej nemôžu považovať za vhodné na výber reprezentatívnej krajiny, pretože finančné údaje výrobcov v Kolumbii, Malajzii, Mexiku, Rusku a Thajsku neboli za obdobie prešetrovania dostupné. Konsolidované finančné údaje dostupné za výrobcu z Mexika sa navyše týkali skupiny spoločností sídliacich a pôsobiacich v rôznych krajinách, pričom nebolo možné zistiť, akou mierou sa výroba a predaj v Mexiku podieľali na finančných výsledkoch. Komisia takisto predbežne zistila, že jeden z brazílskych výrobcov vyrábal iba hliníkové kolesá, a preto sa nemôže považovať za vhodného na výpočet predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku.

                     (128)

                     V poznámke zo 16. apríla 2019 Komisia uviedla, že finančné údaje za obdobie prešetrovania týkajúce sa medzinárodnej skupiny pôsobiacej v Brazílii a Turecku (a v iných krajinách) boli ľahko dostupné. Príslušná výročná správa obsahovala informácie o konsolidovaných výsledkoch skupiny, ale aj podrobné informácie o individuálnych výsledkoch materskej spoločnosti so sídlom v Brazílii, ktorá bola takisto výrobcom oceľových kolies, a menej podrobné informácie o výsledkoch jej dvoch dcérskych spoločností pôsobiacich v Turecku. Informácie o dcérskych spoločnostiach v Turecku sa obmedzovali na čisté príjmy z predaja, náklady na predaj, prevádzkové náklady, daň z príjmu a zisk. Nebolo tak možné posúdiť relevantnosť nákladov uvedených v kategórii prevádzkových nákladov.

                     (129)

                     V poznámke zo 16. apríla 2019 Komisia uviedla aj to, že od výrobcu z Južnej Afriky možno odôvodnene očakávať uverejnenie výročnej správy za obdobie prešetrovania dostatočne včas na to, aby sa táto správa mohla použiť na účely výpočtu. Hoci výrobca z Južnej Afriky patril do medzinárodnej skupiny, Komisia by mohla konsolidované finančné údaje považovať za relevantné pre tohto výrobcu z Južnej Afriky, keďže podiel obratu získaného v Južnej Afrike na celkovom obrate skupiny nebol zanedbateľný.

                     (130)

                     Bez ohľadu na uvedené skutočnosti sa údaje dostupné v prípade brazílskeho výrobcu uvedené v odôvodnení 128 považovali za najúplnejšie údaje na účely určenia reprezentatívnych predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku.

                     (131)

                     Vo svojich pripomienkach k poznámke zo 16. apríla 2019 navrhovateľ zopakoval, že uprednostňuje Turecko ako reprezentatívnu krajinu; nemal však námietky proti zisteniu Komisie, že ako reprezentatívna krajina by sa mohla použiť Brazília.

                     (132)

                     V poznámke zo 16. apríla 2019 Komisia následne dospela k záveru, že Brazília je vhodnou reprezentatívnou krajinou, pokiaľ ide o výrobu prešetrovaného výrobku, ako aj dostupnosť a kvalitu finančných údajov za obdobie prešetrovania, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 128.

                     (133)

                     Po overovacích návštevách vyvážajúcich výrobcov v ČĽR zaradených do vzorky, v prípade ktorých Komisia stanovila konečný zoznam surovín a príslušných kódov HS alebo colných sadzieb, možno potvrdiť, že Brazília poskytla najúplnejší súbor údajov na stanovenie nedeformovaných cien a referenčných hodnôt potrebných na vytvorenie normálnej hodnoty.

               3.2.2.4.   Úroveň sociálnej a environmentálnej ochrany

                     (134)

                     Keďže Brazília bola určená ako najvhodnejšia reprezentatívna krajina, nebolo potrebné vykonať posúdenie úrovne sociálnej a environmentálnej ochrany v súlade s poslednou vetou článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážky základného nariadenia.

               3.2.2.5.   Záver

                     (135)

                     Podľa predchádzajúcej analýzy Brazília vyhovuje všetkým kritériám uvedeným v článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážke základného nariadenia, aby sa mohla považovať za vhodnú reprezentatívnu krajinu. Brazília predovšetkým disponuje značnou výrobou prešetrovaného výrobku a úplným súborom údajov, ktoré sú k dispozícii v súvislosti s výrobnými faktormi, predajnými, všeobecnými a administratívnymi nákladmi a ziskom počas obdobia prešetrovania.

               3.2.3.   Zdroje použité na stanovenie nedeformovaných nákladov

                     (136)

                     V poznámke zo 6. marca 2019 Komisia uviedla, že na účely vytvorenia normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia použije štatistiku z databázy Global Trade Atlas, na základe ktorej stanoví nedeformované náklady v prípade väčšiny výrobných faktorov, ďalej štatistiky Medzinárodnej organizácie práce (ďalej len „MOP“) a vnútroštátne štatistiky, na základe ktorých stanoví nedeformované náklady práce, ako aj ďalšie zdroje v závislosti od vybratej reprezentatívnej krajiny, na základe ktorých stanoví nedeformované náklady na energiu (napríklad elektrinu, zemný plyn a vodu).

                     (137)

                     V pripomienkach z 18. marca 2019 vyvážajúci výrobca uviedol, že Brazília by sa nemala považovať za vhodnú reprezentatívnu krajinu z dôvodu brazílskych vývozných obmedzení týkajúcich sa plochých valcovaných výrobkov, ktoré sú oznámené v Inventári OECD o vývozných obmedzeniach pre priemyselné suroviny (67), keďže tieto obmedzenia by mohli ovplyvniť nielen ceny na domácom trhu, ale aj dovozné ceny daných vstupov. V tomto zmysle vyvážajúci výrobca uviedol najmä to, že hlavnou surovinou, ktorá predstavuje 40 % až 60 % celkových výrobných nákladov, je oceľ valcovaná za tepla.

                     (138)

                     Komisia preskúmala existenciu brazílskych vývozných obmedzení a v poznámke zo 16. apríla 2019 potvrdila, že vývoz určitých plochých výrobkov z ocele podliehal vývoznému povoleniu podľa zákona č. 9.112 z 10. októbra 1995 (68) o vývoze citlivého tovaru a súvisiacich službách. V tejto fáze Komisia uviedla, že vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky nepoužívali pri výrobe ploché valcované výrobky patriace pod kódy HS, na ktoré sa vzťahovali brazílske vývozné obmedzenia.

                     (139)

                     Po overovaniach na mieste však Komisia zistila, že ploché valcované výrobky patriace pod kódy HS, na ktoré sa vzťahuje vývozné obmedzenie z odôvodnenia 138, konkrétne výrobky z podpoložky HS 7228 70 („uholníky, tvarovky a profily“), boli jediným skúmaným vyvážajúcim výrobcom skutočne používané pri výrobe dotknutého výrobku.

                     (140)

                     Komisia sa preto rozhodla, že deformované náklady tohto konkrétneho výrobného faktora nenahradí dovoznou cenou do Brazílie, ale medzinárodnou referenčnou hodnotou. Táto referenčná hodnota je vysvetlená ďalej v odôvodnení 158.

                     (141)

                     V podaní z 18. marca 2019 vyvážajúci výrobca tvrdil, že do výrobných faktorov by nemali byť na účely uplatnenia článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia začlenené spotrebné materiály, keďže v článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia sa uvádzajú suroviny a energia, nie položky spotrebného materiálu.

                     (142)

                     V poznámke zo 16. apríla 2019 Komisia tvrdila, že spotrebné materiály sú začlenené do rozsahu pôsobnosti článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, keďže toto ustanovenie sa týka celkových výrobných a predajných nákladov potrebných na výpočet normálnej hodnoty bez toho, aby sa z nich čokoľvek vylúčilo. Na druhej strane, v článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia sa objasňuje pojem „výrazné deformácie“, na základe ktorého sa využívajú ustanovenia na určovanie normálnej hodnoty z článku 2 ods. 6a základného nariadenia, neuvádzajú sa v ňom však oznámené ceny a náklady (vrátane, nie však výhradne, pokiaľ ide o suroviny a energiu) v tejto odlišnej súvislosti. Komisia preto usúdila, že vyvážajúci výrobcovia musia oznamovať všetky výrobné a predajné náklady, a to vrátane spotrebných materiálov a bez ohľadu na ich podiel na celkových výrobných nákladoch, a že všetky tieto náklady sa musia zohľadniť pri výpočte normálnej hodnoty. Komisia teda toto tvrdenie zamietla.

                     (143)

                     V poznámke zo 16. apríla 2019 Komisia na základe rozhodnutia o využití Brazílie ako reprezentatívnej krajiny informovala zainteresované strany, že na stanovenie nedeformovaných nákladov na výrobné faktory použije štatistiku z databázy Global Trade Atlas, na stanovenie nedeformovaných nákladov práce použije štatistiky MOP a ďalšie verejne dostupné zdroje (69) a na stanovenie nedeformovaných nákladov na príslušné druhy energie použije sadzby účtované vybratými brazílskymi dodávateľmi elektriny, zemného plynu a vody.

                     (144)

                     Komisia okrem toho informovala zainteresované strany, že na stanovenie nedeformovaných predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku použije finančné údaje skupiny IochpeMaxion, a najmä jej materskej spoločnosti so sídlom v Brazílii, v prípade ktorej boli podrobné údaje dostupné v individuálnych a konsolidovaných finančných výkazoch za rok končiaci 31. decembrom 2018 a v správe nezávislého audítora (70) skupiny.

                     (145)

                     Po poznámke zo 16. apríla 2019 nedostala Komisia žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa zdrojov nedeformovaných nákladov a referenčných hodnôt. Preto boli zdroje uvedené v odôvodneniach 143 a 144 predbežne potvrdené.

               3.2.4.   Nedeformované náklady a referenčné hodnoty

         3.2.4.1.   Výrobné faktory

                     (146)

                     Ako už bolo uvedené v odôvodnení 29, Komisia sa v poznámke zo 6. marca 2019 snažila vytvoriť úvodný zoznam výrobných faktorov a zdrojov určených na použitie pre všetky výrobné faktory, ako napr. materiál, energia a práca, ktoré pri výrobe dotknutého výrobku použili vyvážajúci výrobcovia.

                     (147)

                     Po poznámke zo 6. marca 2019 ani po poznámke zo 16. apríla 2019 Komisia nedostala žiadne pripomienky týkajúce sa zoznamu výrobných faktorov.

                     (148)

                     V poznámke zo 16. apríla 2019 Komisia na základe informácií získaných od zainteresovaných strán vytvorila zoznam 60 potenciálnych kódov HS zodpovedajúcich výrobným faktorom používaným pri výrobe dotknutého výrobku.

                     (149)

                     Komisia potom po overovaniach na mieste v priestoroch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky vypracovala konečný zoznam výrobných faktorov a zodpovedajúcich kódov HS.

                     (150)

                     Po zohľadnení všetkých informácií, ktoré predložili zainteresované strany a ktoré sa získali z overovaní na mieste, boli v relevantných prípadoch identifikované tieto výrobné faktory a kódy HS:

                        Tabuľka 1

                                 Výrobný faktor

                                 Kód v brazílskom nomenklatúrnom zatriedení

                                 Nedeformovaná hodnota

                                    Suroviny

                                 Ploché výrobky z ocele valcované za tepla, nemorené, so šírkou min. 600 mm a hrúbkou

                                             —

                                             presahujúcou 10 mm,

                                 7208 36

                                 4,91 CNY/kg

                                             —

                                             4,75 mm alebo väčšou, ale nepresahujúcou 10 mm,

                                 7208 37 00

                                 4,86 CNY/kg

                                             —

                                             3 mm alebo väčšou, avšak menšou ako 4,75 mm,

                                 7208 38

                                 4,89 CNY/kg

                                             —

                                             menšou ako 3 mm.

                                 7208 39

                                 4,57 CNY/kg

                                 Profilová oceľ

                                             —

                                             uholníky, tvarovky a profily.

                                 [neuplatňuje sa]

                                 5,06 CNY/kg

                                 Farba

                                             —

                                             na základe polyesterov,

                                 3208 10

                                 42,87 CNY/kg

                                             —

                                             na základe akrylových alebo vinylových polymérov,

                                 3208 20

                                 42,12 CNY/kg

                                             —

                                             iná,

                                 3208 90

                                 54,65 CNY/kg

                                             —

                                             epoxidové živice.

                                 3907 30

                                 28,70 CNY/kg

                                 Zvárací drôt

                                             —

                                             drôt z uhlíkovej ocele,

                                 7217 30

                                 12,51 CNY/kg

                                             —

                                             drôt z kremíkomangánovej ocele,

                                 7229 20 00

                                 9,73 CNY/kg

                                             —

                                             drôt z legovanej ocele, iný.

                                 7229 90 00

                                 21,74 CNY/kg

                                 Ventil

                                 8481 30 00

                                 10,30 CNY/ks

                                 Plyny

                                             —

                                             propán, skvapalnený,

                                 2711 12

                                 3,73 CNY/kg

                                             —

                                             argón,

                                 2804 21

                                 Neuplatňuje sa (pozri odôvodnenia 153 a 154)

                                             —

                                             dusík,

                                 2804 30 00

                                 10,86 CNY/m3

                                             —

                                             kyslík,

                                 2804 40 00

                                 6,69 CNY/m3

                                             —

                                             oxid uhličitý.

                                 2811 21 00

                                 24,76 CNY/kg

                                 Iné chemické látky

                                             —

                                             kyselina chlorovodíková,

                                 2806 10

                                 1,68 CNY/kg

                                             —

                                             hydroxid sodný,

                                 2815 12 00

                                 2,41 CNY/kg

                                             —

                                             uhličitan sodný,

                                 2836 20

                                 1,45 CNY/kg

                                             —

                                             kyselina mliečna,

                                 2918 11 00

                                 21,22 CNY/kg

                                             —

                                             hydrogénuhličitan sodný,

                                 3402 19 00

                                 15,03 CNY/kg

                                             —

                                             mazacie prípravky,

                                 3403 19 00

                                 44,54 CNY/kg

                                             —

                                             prípravky na morenie,

                                 3810 10

                                 66,46 CNY/kg

                                             —

                                             riedidlo,

                                 3814 00

                                 40,26 CNY/kg

                                             —

                                             dusičnan sodný

                                 3815 90

                                 74,48 CNY/kg

                                             —

                                             polyakrylamid.

                                 3906 90

                                 17,74 CNY/kg

                                    Práca

                                 Náklady práce vo výrobnom sektore

                                 [neuplatňuje sa]

                                 34,53 CNY/hod.

                                    Energia

                                 Elektrina

                                 [neuplatňuje sa]

                                 0,69 – 1,01 CNY/kWh

                                 Zemný plyn

                                 [neuplatňuje sa]

                                 3,42 – 4,03 CNY/m3

                                 Voda

                                 [neuplatňuje sa]

                                 181,92 CNY/mesiac alebo 35,41 – 70,67 CNY/tona

                                 Drevené pelety

                                 4401 31 00

                                 0,65 CNY/kg

                                    Vedľajšie produkty/odpad

                                 Oceľový šrot v podobe triesok zo sústruženia, hoblín, odrezkov, odpadu z frézovania, pilín, odstrižkov
                                 a odpadu z razenia, aj v balíkoch

                                 7204 41 00

                                 1,70 CNY/kg

               a)   Suroviny a šrot

                     (151)

                     Počas overovaní na mieste Komisia overila používané suroviny a oceľový šrot, ktorý vznikol pri výrobe dotknutého výrobku.

                     (152)

                     V prípade všetkých surovín s výnimkou oceliarskeho odvetvia Komisia vzhľadom na neexistenciu informácií o trhu reprezentatívnej krajiny využila dovozné ceny. Dovozná cena v reprezentatívnej krajine bola stanovená ako vážený priemer jednotkových cien dovozu zo všetkých tretích krajín okrem ČĽR. Komisia sa rozhodla vyňať dovoz z ČĽR do reprezentatívnej krajiny, keďže v odôvodnení 112 dospela k záveru, že z dôvodu existencie výrazných deformácií nie je vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu v ČĽR podľa článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia. Keďže neexistujú žiadne dôkazy o tom, že tieto deformácie nemajú vplyv rovnako aj na výrobky určené na vývoz, Komisia dospela k záveru, že vývozné ceny boli ovplyvnené týmito deformáciami. Zdá sa totižto, že dovozná cena mnohých surovín vyvážaných z ČĽR do Brazílie je nižšia ako pri iných dovozoch. Po vyňatí ČĽR zostal dovoz z iných tretích krajín reprezentatívny a pohyboval sa v rozmedzí od 40 % do 100 % z celkového objemu dovozu do Brazílie.

                     (153)

                     Komisia stanovila, že objem dovozu argónu do Brazílie bol zanedbateľný, a preto sa referenčná hodnota nemôže považovať za spoľahlivú. Pokiaľ ide o oceľový šrot, Komisia zistila, že dovozná cena v Brazílii bola podstatne vyššia ako dovozná cena plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla, a preto ju takisto považovala za nespoľahlivú.

                     (154)

                     Keďže skutočné náklady na argón, ktoré vznikli spolupracujúcemu vyvážajúcemu výrobcovi, predstavovali v období prešetrovania zanedbateľnú časť celkových nákladov na suroviny (menej ako 0,005 %) a nemali vplyv na výpočet dumpingového rozpätia, ani keby bol použitý akýkoľvek iný zdroj na ich nahradenie, Komisia sa rozhodla začleniť tieto náklady do režijných výrobných nákladov.

                     (155)

                     Na účely určenia nedeformovanej ceny oceľového šrotu Komisia využila brazílske vývozné štatistiky. Na výpočet vývoznej ceny oceľového šrotu sa zodpovedajúcim spôsobom uplatňujú ustanovenia odôvodnenia 152. Okrem toho Komisia skonštatovala, že z Brazílie sa do ČĽR nevyvážal žiadny oceľový šrot.

                     (156)

                     Na účely stanovenia nedeformovanej ceny surovín dodaných k bránam závodu vyvážajúceho výrobcu v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) prvou zarážkou základného nariadenia Komisia k dovoznej cene pripočítala náklady na medzinárodnú dopravu a poistenie (71), uplatnila na ňu dovozné clo reprezentatívnej krajiny a pripočítala náklady na vnútroštátnu dopravu. Náklady na medzinárodnú a vnútroštátnu dopravu v prípade všetkých surovín, ako aj náklady na poistenie, sa odhadli na základe overených údajov poskytnutých spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom.

                     (157)

                     Keď sa na určenie nedeformovanej ceny suroviny použila vývozná cena (72), nevykonali sa žiadne ďalšie úpravy údajov z databázy Global Trade Atlas. Komisia sa domnievala, že náklady medzi brazílskym dodávateľom a medzinárodným prístavom zodpovedali nákladom medzi týmto dodávateľom a jeho brazílskym zákazníkom. Cena z databázy Global Trade Atlas sa preto môže považovať za cenu suroviny dodanej k bránam závodu vyvážajúceho výrobcu.

                     (158)

                     Z dôvodov vysvetlených v odôvodneniach 137 až 140 Komisia použila medzinárodnú referenčnú hodnotu na určenie nedeformovaných nákladov na profilovú oceľ. Použitou nedeformovanou medzinárodnou referenčnou hodnotou je latinskoamerická cena zo závodu pre konštrukčné profily a nosníky (73). Táto referenčná hodnota sa považuje za nedeformovanú, pretože sa zakladá na aritmetickom priemere transakčných hodnôt určených v Brazílii a Mexiku, a preto sa predpokladalo, že odráža konkurenčné trhové podmienky v tejto oblasti. Uvedená referenčná hodnota vykazovala počas obdobia prešetrovania ceny v rozpätí od 4,55 CNY/kg do 5,61 CNY/kg.

                     (159)

                     V prípade niektorých surovín nebol spolupracujúci vyvážajúci výrobca schopný určiť objem spotreby vo svojich záznamoch. Skutočné náklady na tieto suroviny predstavovali zanedbateľnú časť celkových skutočných výrobných nákladov, a to na úrovni menej ako 0,5 %. Tieto náklady sa začlenili do režijných výrobných nákladov, ako sa to vysvetľuje v odôvodnení 169.

               b)   Práca

                     (160)

                     Na účely stanovenia referenčnej hodnoty pre náklady práce Komisia použila štatistiky MOP spolu s verejne dostupnými informáciami o dodatočných nákladoch práce, ktoré vznikli zamestnávateľovi v Brazílii.

                     (161)

                     Štatistiky MOP (74) obsahovali údaje o priemernom počte hodín, ktoré zamestnanec skutočne odpracoval, a o mesačných príjmoch zamestnancov vo výrobe počas obdobia prešetrovania. Pomocou týchto údajov Komisia vypočítala hodinovú mzdu vo výrobe, ku ktorej pripočítala dodatočné náklady súvisiace s prácou (75) (sociálne zabezpečenie a príspevky do fondu nezamestnanosti, ktoré znáša zamestnávateľ).

               c)   Elektrina

                     (162)

                     Cena za elektrinu účtovaná jedným z najväčších dodávateľov elektriny v Brazílii, spoločnosťou EDP Brasil, bola ľahko dostupná (76). Informácie boli dostatočne podrobné, aby sa dala určiť cena za elektrinu a cena za využívanie distribučnej sústavy (modalidade tarifaria azul), ktorú platia priemyselní užívatelia.

                     (163)

                     Je potrebné uviesť, že v Brazílii ukladá regulačný orgán Agência Nacional de Energia Elétrica (77) (ďalej len „ANEEL“) dodávateľom elektriny povinnosť zvyšovať sadzby o určitú percentuálnu hodnotu s cieľom regulovať spotrebu elektriny v krajine. Spoločnosť ANEEL používa systém farebných upozornení (78) (zelená, žltá, červená 1, červená 2), ktorými oznamuje, či má cena elektriny zostať na úrovni navrhovanej dodávateľom (zelená), alebo sa má zvýšiť o 0,010 BRL/kWh (žltá), 0,030 BRL/kWh (červená 1) alebo 0,050 BRL/kWh (červená 2). Farebné upozornenia uverejňuje spoločnosť ANEEL každý mesiac a za obdobie prešetrovania boli ľahko dostupné na webovom sídle spoločnosti EDP Brasil (79). Pri určovaní nedeformovaných nákladov na elektrinu Komisia zohľadnila farebné upozornenia platné počas obdobia prešetrovania a podľa toho upravila cenu.

                     (164)

                     Nedeformované náklady na elektrinu uvedené v tabuľke 1 sa uvádzajú ako rozpätie, keďže na jednotlivých spotrebiteľov sa v závislosti od ich spotreby uplatňujú rôzne sadzby.

               d)   Zemný plyn a drevené pelety

                     (165)

                     Vyvážajúci výrobcovia používali na výrobu tepla zemný plyn alebo drevené pelety. Priemerná cena zemného plynu pre priemyselných užívateľov v Brazílii počas obdobia prešetrovania bola ľahko dostupná v mesačníku ministerstva baníctva a energetiky (80). Nedeformované náklady na drevené pelety boli stanovené na základe dovoznej ceny v Brazílii, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 152.

                     (166)

                     Nedeformované náklady na zemný plyn uvedené v tabuľke 1 sa uvádzajú ako rozpätie, keďže na jednotlivých spotrebiteľov sa v závislosti od ich spotreby uplatňujú rôzne sadzby.

               e)   Voda

                     (167)

                     Sadzba za vodu účtovaná spoločnosťou Sabesp zodpovednou za dodávky vody, zber a čistenie odpadových vôd v štáte Sao Paulo bola ľahko dostupná. Z informácií vyplynuli podrobné údaje o sadzbách (81) platných pre priemyselných užívateľov v roku 2018 v rámci rôznych podregiónov a obcí štátu Sao Paulo (82). Komisia určila nedeformované náklady na vodu a zber odpadových vôd na základe sadzieb platných počas obdobia prešetrovania pre priemyselných zákazníkov v metropolitnej oblasti.

                     (168)

                     Nedeformované náklady na vodu uvedené v tabuľke 1 sa uvádzajú ako rozpätie, keďže na jednotlivých spotrebiteľov sa v závislosti od ich spotreby uplatňujú rôzne sadzby.

               3.2.4.2.   Režijné náklady spojené s výrobou, predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk

                     (169)

                     Režijné výrobné náklady, ktoré vznikli spolupracujúcemu vyvážajúcemu výrobcovi, boli navýšené o náklady na suroviny, v prípade ktorých nebolo možné určiť objem spotreby podľa záznamov vyvážajúceho výrobcu, a o náklady na argón, ako je to vysvetlené v odôvodneniach 153 a 154, a následne vyjadrené ako časť výrobných nákladov, ktoré skutočne vznikli vyvážajúcemu výrobcovi. Tento percentuálny podiel sa uplatnil na nedeformované výrobné náklady.

                     (170)

                     V prípade predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku Komisia použila finančné údaje materskej spoločnosti skupiny Iochpe Maxion so sídlom v Brazílii, keďže materská spoločnosť sa nachádza v Brazílii a je výrobcom dotknutého výrobku (83), ako boli oznámené v poznámke zo 16. apríla 2019.

                     (171)

                     Vo výpočte predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku Komisia nezohľadnila položku „podiel dcérskych spoločností na zisku (strate)“, pretože takéto náklady (alebo príjmy) nesúviseli s dotknutým výrobkom a boli špecifické pre medzinárodnú štruktúru skupiny. V roku 2018 získala materská spoločnosť podiel na zisku dcérskych spoločností. Úprava mala za následok vyšší percentuálny podiel predajných, všeobecných a administratívnych nákladov, ale nižší percentuálny podiel zisku. Celkovo nemala žiadny vplyv na úroveň spoločných predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku.

               3.2.4.3.   Výpočet normálnej hodnoty

                     (172)

                     Na účely stanovenia vytvorenej normálnej hodnoty Komisia postupovala podľa týchto krokov.

                     (173)

                     Po prvé, Komisia stanovila nedeformované výrobné náklady. Uplatnila nedeformované jednotkové náklady na skutočnú spotrebu individuálnych výrobných faktorov spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu.

                     (174)

                     Po druhé, Komisia navýšila nedeformované výrobné náklady o režijné výrobné náklady určené podľa opisu v odôvodnení 169, aby získala nedeformované výrobné náklady.

                     (175)

                     A napokon, na výrobné náklady určené podľa opisu v odôvodnení 174 Komisia uplatnila predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk materskej spoločnosti skupiny Iochpe Maxion vysvetlené v odôvodneniach 170 až 171.

                     (176)

                     Predajné, všeobecné a administratívne náklady vyjadrené ako percentuálny podiel nákladov na predaný tovar a uplatnené na nedeformované výrobné náklady dosiahli 11,21 %.

                     (177)

                     Zisk vyjadrený ako percentuálny podiel nákladov na predaný tovar a uplatnený na nedeformované výrobné náklady dosiahol 5,06 %.

                     (178)

                     Na tomto základe Komisia vytvorila normálnu hodnotu podľa druhu výrobku na základe cien zo závodu v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia. Keďže vo vzorke zostal iba jeden vyvážajúci výrobca, Komisia vytvorila normálnu hodnotu za každý druh výrobku iba pre tohto vyvážajúceho výrobcu.

               3.3.   Vývozná cena

                     (179)

                     Predmetný vyvážajúci výrobca vyvážal do Únie priamo nezávislým zákazníkom. Vývozná cena bola preto skutočne zaplatená cena alebo splatná cena za dotknutý výrobok pri jeho predaji na vývoz do Únie v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.

               3.4.   Porovnanie

                     (180)

                     Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu na základe cien zo závodu.

                     (181)

                     V prípadoch, keď sa to odôvodňovalo potrebou zabezpečenia spravodlivého porovnania, Komisia upravila v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia vývoznú cenu o rozdiely, ktoré ovplyvňovali ceny a porovnateľnosť cien. Na základe skutočných číselných údajov spolupracujúcej spoločnosti sa vykonali úpravy manipulačných nákladov a nákladov na vnútrozemskú nákladnú dopravu, nákladov na balenie, úverových nákladov a bankových poplatkov.

               3.4.1.   Dumpingové rozpätie

                     (182)

                     V prípade spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu zaradeného do vzorky Komisia v súlade s článkom 2 ods. 11 a článkom 2 ods. 12 základného nariadenia porovnala váženú priemernú normálnu hodnotu každého druhu podobného výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu dotknutého výrobku.

                     (183)

                     Na tomto základe je predbežný vážený priemer dumpingového rozpätia vyjadrený ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takýto:

                                 Spoločnosť

                                 Predbežné dumpingové rozpätie (v %)

                                 Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

                                 69,4

                                 Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd.

                                 69,4

                                 Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd.

                                 69,4

                     (184)

                     Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 18, v dôsledku nespolupráce dvoch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky a vylúčenia ďalšieho vyvážajúceho výrobcu z dôvodu úpravy vymedzenia výrobku sa vzorka zmenšila na jedinú spoločnosť, konkrétne Xingmin Group. Nebolo preto možné stanoviť podľa článku 9 ods. 6 základného nariadenia vážený priemer dumpingového rozpätia v prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky. Vzhľadom na mieru nespolupráce v rámci vzorky a nedostatok času na výber novej vzorky v tejto pokročilej fáze konania sa Komisia rozhodla uplatniť podľa článku 17 ods. 4 a článku 18 základného nariadenia najlepšie dostupné skutočnosti, pokiaľ ide o vzorku.

                     (185)

                     Na tomto základe sa Komisia výnimočne rozhodla pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky stanoviť dumpingové rozpätie na rovnakej úrovni ako v prípade jediného zostávajúceho vyvážajúceho výrobcu zaradeného do vzorky. Urobila tak preto, lebo sa domnievala, že neúspešnosť vzorky bola spôsobená aj vylúčením určitých druhov výrobkov, čo malo spolu s následným vylúčením jedného z dvoch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí vo vzorke zostali, priamy vplyv na vzorku. Komisia zohľadnila aj to, že zostávajúca spoločnosť vo vzorke predstavovala približne 20 % dovozu dotknutého výrobku a vyvážala do Únie široký sortiment rôznych druhov výrobkov.

                     (186)

                     V prípade všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov sa Komisia rozhodla založiť reziduálne dumpingové rozpätie na úrovni zodpovedajúcej váženému priemeru dumpingového rozpätia spoločnosti zaradenej do vzorky zisteného v prípade ôsmich druhov výrobkov s najvyššími individuálnymi dumpingovými rozpätiami. Objem vývozu týchto druhov výrobkov predstavoval približne 29 % celkového objemu vývozu do Únie predmetnou spoločnosťou, čo sa považuje za dostatočne reprezentatívne.

                     (187)

                     Predbežné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:

                                 Spoločnosť

                                 Predbežné dumpingové rozpätie (v %)

                                 Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

                                 69,4

                                 Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd.

                                 69,4

                                 Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd.

                                 69,4

                                 Ostatné spolupracujúce spoločnosti

                                 69,4

                                 Všetky ostatné spoločnosti

                                 80,1

               4.   UJMA

         4.1.   Definícia výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

                     (188)

                     Počas obdobia prešetrovania vyrábalo podobný výrobok 11 výrobcov v Únii. Títo výrobcovia predstavujú „výrobné odvetvie Únie“ v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.

                     (189)

                     Celková výroba v Únii počas obdobia prešetrovania bola stanovená na úrovni približne 35 miliónov oceľových kolies. Komisia stanovila tento údaj na základe overeného dotazníka vyplneného združením EUWA, ktorý krížovo skontrolovala a v prípade potreby aktualizovala podľa overených vyplnených dotazníkov výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Ako sa uvádza v odôvodnení 8, vzorku tvorili traja výrobcovia z Únie, ktorí predstavovali viac ako 35 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii.

               4.2.   Trh Únie a spotreba

                     (190)

                     Trh s oceľovými kolesami zahŕňa rôzne druhy výrobkov predovšetkým podľa typu vozidiel, na ktorých sú namontované. Tieto druhy výrobkov sa líšia najmä veľkosťou, pričom menšie kolesá sú určené pre osobné automobily a kolesá s väčším priemerom sú určené pre ťažké nákladné vozidlá a motorové vozidlá na osobitné účely. Uvedené druhy výrobkov sa vo výrobnom odvetví bežne rozdeľujú do dvoch kategórií: kolesá pre osobné automobily (vozidlá s najviac 8 sedadlami) a komerčné kolesá (všetky ostatné). Všetky tieto rozličné druhy kolies majú rovnaké základné fyzikálne vlastnosti a použitie, a preto sa na účely tohto prešetrovania považujú za jediný výrobok.

                     (191)

                     Prešetrovaním sa zistilo, že tak výrobcovia z Číny, ako aj výrobcovia z Únie vyrábajú obe kategórie kolies (kolesá pre osobné motorové vozidlá, aj komerčné kolesá). Z informácií poskytnutých navrhovateľom vyplýva, že približne 45 % čínskeho dovozu počas OP tvorili kolesá pre osobné automobily a 55 % komerčné kolesá. Približne 65 % predaja v Únii pripadá na kolesá pre osobné automobily a 35 % na komerčné kolesá.

                     (192)

                     Oceľové kolesá sa predávajú v Únii prostredníctvom dvoch hlavných distribučných kanálov: buď priamo výrobcom automobilov, alebo nezávislým spoločnostiam, ktoré oceľové kolesá ďalej upravujú pod vlastnou značkou a následne ich predávajú veľkoobchodníkom alebo maloobchodníkom. Hoci majú výrobcovia automobilov pomerne prísne požiadavky na špecifikácie, všetky kolesá majú rovnaké/porovnateľné vlastnosti nezávisle od svojho distribučného kanála a v konečnom dôsledku všetky typy oceľových kolies predstavujú jeden homogénny typ. A čo je najdôležitejšie, medzi obomi týmito distribučnými kanálmi existujú jasné prepojenia, keďže ceny z jedného distribučného kanála môžu vyvíjať tlak na ceny v druhom kanáli.

                     (193)

                     Komisia stanovila spotrebu v Únii na základe objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie a dovozu zo všetkých tretích krajín.

                     (194)

                     Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:

                        Tabuľka 2

                        Spotreba v Únii

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 OP

                                 Celková spotreba v Únii
                                 (v tis. ks)

                                 38 554

                                 38 523

                                 40 161

                                 39 387

                                    Index

                                    100

                                    100

                                    104

                                    102

                                    Zdroj: EUWA, výrobcovia zaradení do vzorky.

                     (195)

                     Počas posudzovaného obdobia sa spotreba v Únii zvýšila o 2 %.

               4.3.   Dovoz z dotknutej krajiny

                     (196)

                     Číselné znaky KN ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 a ex 8716 90 90 zahŕňajú širšiu škálu výrobkov ako oceľové kolesá. Okrem toho je jedinou dostupnou mernou jednotkou v Eurostate hmotnosť, ktorá nie vždy umožňuje primeranú porovnateľnosť údajov medzi rôznymi zdrojmi dovozu vzhľadom na rôzne druhy oceľových kolies so širokým rozsahom priemerov s rôznou hmotnosťou a potenciálne odlišný a/alebo meniaci sa sortiment výrobkov (kolesá pre osobné automobily a kolesá pre komerčné vozidlá vrátane okrem iného kolies pre traktory a prívesy). Združenie EUWA na tento problém upozornilo vo svojom podnete a okrem údajov v podnete poskytlo vlastné odhady objemu dovozu z Číny, Turecka a ďalších krajín, ktoré boli overené Komisiou. Komisia na základe toho informovala zainteresované strany a umožnila im predložiť pripomienky k rôznym zdrojom údajov vrátane odhadov objemu dovozu poskytnutých počas prešetrovania združením EUWA, ako aj objemu dovozu a cien vychádzajúcich z údajov Eurostatu. Žiadna strana voči týmto odhadom objemu dovozu nenamietala, a preto sa považovali za najlepší dostupný zdroj informácií. Hoci združenie EUWA vyjadrilo pochybnosti o úrovni cien poskytnutej Eurostatom, Komisia vzhľadom na to, že neexistovali iné dostupné zdroje informácií, použila údaje Eurostatu aspoň pri stanovovaní cenových trendov. Komisia však použila ceny získané od strán zaradených do vzorky, aby porovnala cenové úrovne na účely stanovenia cenového podhodnotenia a rozpätia ujmy.

               4.3.1.   Objem dovozu z ČĽR a jeho podiel na trhu

                     (197)

                     Podiel dovozu na trhu sa stanovil porovnaním objemu dovozu so spotrebou v Únii.

                     (198)

                     Dovoz z ČĽR do Únie sa vyvíjal takto:

                        Tabuľka 3

                        Objem dovozu a podiel na trhu

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 OP

                                 Objem dovozu z ČĽR
                                 (v tis. ks)

                                 1 007

                                 1 257

                                 1 963

                                 2 093

                                    Index

                                    100

                                    125

                                    195

                                    208

                                 Podiel na trhu

                                 2,6 %

                                 3,3 %

                                 4,9 %

                                 5,3 %

                                    Index

                                    100

                                    125

                                    187

                                    204

                                    Zdroj: EUWA.

                     (199)

                     V posudzovanom období sa dovoz z ČĽR a jeho podiel na trhu zdvojnásobil. Dovoz sa zvýšil z približne 1 milióna na 2 milióny kusov, čo zodpovedá zvýšeniu podielu na trhu z 2,6 % na 5,3 % v období prešetrovania. Dovoz z ČĽR dosahoval počas OP približne 25 % celkového dovozu. Treba poznamenať, že na základe dostupných údajov čínsky dovoz zahŕňal kolesá pre osobné automobily aj komerčné kolesá a že sa dovoz v prípade oboch typov kolies zvýšil, avšak toto zvýšenie bolo oveľa výraznejšie v prípade kolies pre osobné automobily.

               4.3.2.   Ceny dovozu z ČĽR a cenové podhodnotenie

                     (200)

                     Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 196, Komisia stanovila trendy v oblasti cien dovozu na základe údajov Eurostatu, ktoré poskytla stranám v priebehu prešetrovania. Je nutné pripomenúť, že hoci údaje Eurostatu neposkytli presný obraz o absolútnej úrovni dovozu (a teda ani o jednotkových cenách), boli napriek tomu jediným dostupným zdrojom informácií aspoň na stanovenie cenových trendov. Nižšie uvedené údaje boli preto posudzované v tomto kontexte, a neboli teda použité na porovnanie cenových úrovní.

                     (201)

                     Cena dovozu z ČĽR do Únie sa vyvíjala takto:

                        Tabuľka 4

                        Dovozné ceny (v EUR/kg)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 OP

                                 ČĽR

                                 2,04

                                 1,90

                                 1,85

                                 1,90

                                    Index

                                    100

                                    93

                                    91

                                    93

                                    Zdroj: Eurostat.

                     (202)

                     V posudzovanom období dovozné ceny z ČĽR klesli v priemere o 7 %.

                     (203)

                     Komisia okrem toho určila aj cenové podhodnotenie počas obdobia prešetrovania tak, že porovnala:

                                 —

                                 vážené priemerné ceny podľa druhu výrobku z dovozu od spolupracujúceho čínskeho výrobcu zaradeného do vzorky účtované prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie (84), stanovené na základe cien CIF (náklady, poistenie a prepravné) s príslušnými úpravami zohľadňujúcimi clá a náklady po dovoze, ako aj

                                 —

                                 zodpovedajúce vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobku výrobcov z Únie zaradených do vzorky, účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu.

                     (204)

                     Cenové porovnanie sa uskutočnilo podľa jednotlivých druhov výrobku pri transakciách na rovnakej úrovni obchodu, v prípade potreby s primeranými úpravami, a po odpočítaní rabatov a zliav. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania. Ukázalo sa významné podhodnotenie v rozpätí od 8,7 % do 42,6 %, čo viedlo k váženému priemernému rozpätiu vo výške 26,2 % v prípade spolupracujúceho vývozcu.

               4.4.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

         4.4.1.   Všeobecné poznámky

                     (205)

                     V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia skúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali počas posudzovaného obdobia vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.

                     (206)

                     Ako sa uvádza v odôvodnení 8, na stanovenie prípadnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bol použitý výber vzorky.

                     (207)

                     Komisia na účely stanovenia ujmy rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele na základe údajov z overeného vyplneného dotazníka od združenia EUWA. Tieto údaje sa týkali všetkých výrobcov z Únie, ale v prípade potreby boli aktualizované po overení výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov uvedených v overených vyplnených dotazníkoch výrobcov z Únie zaradených do vzorky. O oboch súboroch údajov sa konštatovalo, že sú reprezentatívne, pokiaľ ide o hospodársku situáciu výrobného odvetvia Únie.

                     (208)

                     Makroekonomickými ukazovateľmi sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita a veľkosť dumpingových rozpätí.

                     (209)

                     Mikroekonomické ukazovatele sú: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, priemerné náklady práce, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.

               4.4.2.   Makroekonomické ukazovatele

         4.4.2.1.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

                     (210)

                     Celková výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                        Tabuľka 5

                        Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 OP

                                 Objem výroby
                                 (v tis. ks)

                                 36 399

                                 35 252

                                 36 860

                                 34 999

                                    Index

                                    100

                                    97

                                    101

                                    96

                                 Výrobná kapacita
                                 (v tis. ks)

                                 52 050

                                 52 226

                                 52 744

                                 52 289

                                    Index

                                    100

                                    100

                                    101

                                    100

                                 Využitie kapacity

                                 69,9 %

                                 67,5 %

                                 69,9 %

                                 66,9 %

                                    Index

                                    100

                                    97

                                    100

                                    96

                                    Zdroj: EUWA, výrobcovia zaradení do vzorky.

                     (211)

                     Celková výroba výrobného odvetvia Únie bola kolísavá, no v posudzovanom období klesla o 4 %. Hoci výrobná kapacita sa počas posudzovaného obdobia udržala takmer na rovnakej úrovni, využitie kapacity kleslo zo 69,9 % na 66,9 %.

               4.4.2.2.   Objem predaja a podiel na trhu

                     (212)

                     Objem predaja a podiel na trhu výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                        Tabuľka 6

                        Objem predaja a podiel na trhu

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 OP

                                 Celkový objem predaja na trhu Únie (v tis. ks)

                                 32 731

                                 32 299

                                 32 581

                                 31 451

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    100

                                    96

                                 Podiel na trhu

                                 84,9 %

                                 83,8 %

                                 81,1 %

                                 79,8 %

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    96

                                    94

                                    Zdroj: EUWA, výrobcovia zaradení do vzorky.

                     (213)

                     Objem predaja výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia znížil o 4 %, zatiaľ čo dovoz z Číny sa zdvojnásobil. V dôsledku toho počas posudzovaného obdobia klesol podiel výrobného odvetvia Únie na trhu o 6 % (z 84,9 % na 79,8 %).

               4.4.2.3.   Rast

                     (214)

                     Z uvedených údajov týkajúcich sa výroby, objemu predaja a podielu na trhu vyplýva, že výrobné odvetvie Únie za posudzované obdobie nebolo schopné rásť, a to ani v absolútnom vyjadrení, ani v súvislosti so spotrebou.

               4.4.2.4.   Zamestnanosť a produktivita

                     (215)

                     Zamestnanosť a produktivita sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                        Tabuľka 7

                        Zamestnanosť a produktivita

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 OP

                                 Počet zamestnancov

                                 2 970

                                 2 949

                                 2 947

                                 2 985

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    99

                                    100

                                 Produktivita (v tis. ks/zamestnanec)

                                 12,3

                                 12,0

                                 12,4

                                 11,6

                                    Index

                                    100

                                    98

                                    102

                                    95

                                    Zdroj: EUWA, výrobcovia zaradení do vzorky.

                     (216)

                     V posudzovanom období bola zamestnanosť v Únii stabilná. Keďže objem predaja a výroby sa znížil, nebolo samozrejme možné, aby bol rast spotreby sprevádzaný podobným rastom zamestnanosti. Keďže výroba sa znížila o 4 %, produktivita výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období znížila o 5 %.

               4.4.2.5.   Veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu

                     (217)

                     Všetky dumpingové rozpätia boli výrazne nad úrovňou de minimis. Vplyv veľkosti skutočných dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie bol vzhľadom na objem a ceny dovozu z ČĽR podstatný.

                     (218)

                     Ide o prvé antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dotknutého výrobku. Neboli preto k dispozícii žiadne údaje na posúdenie vplyvu možného minulého dumpingu.

               4.4.3.   Mikroekonomické ukazovatele

         4.4.3.1.   Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

                     (219)

                     Vážené priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtovaných zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                        Tabuľka 8

                        Priemerné predajné ceny v Únii (v EUR)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 OP

                                 Priemerná jednotková predajná cena na úrovni zo závodu v Únii neprepojeným zákazníkom

                                 15,3

                                 15,8

                                 18,0

                                 18,4

                                    Index

                                    100

                                    104

                                    118

                                    121

                                 Jednotkové výrobné náklady

                                 14,4

                                 14,3

                                 17,1

                                 18,5

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    118

                                    128

                                    Zdroj: Výrobcovia zaradení do vzorky.

                     (220)

                     Zatiaľ čo výrobné náklady odvetvia Únie sa v posudzovanom období zvýšili o 28 % najmä v dôsledku značného zvýšenia nákladov na kľúčovú surovinu, ktorou sú ploché výrobky z ocele valcované za tepla, priemerná jednotková predajná cena výrobného odvetvia Únie neprepojeným zákazníkom v Únii sa počas OP zvýšila iba o 21 %. To dokazuje prudké zníženie cien spôsobené výrazným zvýšením dovozu dotknutého výrobku. Ako sa vysvetlí v oddiele 4.4.3.4, malo to významný vplyv na finančnú situáciu výrobného odvetvia Únie, ktoré sa v období prešetrovania stalo stratovým.

               4.4.3.2.   Náklady práce

                     (221)

                     Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                        Tabuľka 9

                        Priemerné náklady práce na zamestnanca (v EUR)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 OP

                                 Priemerné náklady práce na zamestnanca

                                 51 975

                                 48 466

                                 51 577

                                 53 484

                                    Index

                                    100

                                    93

                                    99

                                    103

                                    Zdroj: Výrobcovia zaradení do vzorky.

                     (222)

                     Medzi rokom 2015 a obdobím prešetrovania sa priemerné náklady práce na zamestnanca pre výrobcov z Únie zaradených do vzorky mierne zvýšili o 3 %. Náklady práce sa zvýšili najmä v roku 2017 v dôsledku právnej zmeny v členskom štáte jedného z výrobcov zaradených do vzorky.

               4.4.3.3.   Zásoby

                     (223)

                     Úroveň zásob výrobcov z Únie sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

                        Tabuľka 10

                        Zásoby

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 OP

                                 Konečný stav zásob (v tis. ks)

                                 2 327

                                 1 845

                                 2 155

                                 1 631

                                    Index

                                    100

                                    79

                                    93

                                    70

                                 Konečný stav zásob ako percentuálny podiel výroby

                                 6,4 %

                                 5,2 %

                                 5,8 %

                                 4,7 %

                                    Index

                                    100

                                    82

                                    91

                                    73

                                    Zdroj: EUWA, výrobcovia zaradení do vzorky.

                     (224)

                     Zásoby nemožno považovať za relevantný ukazovateľ ujmy, keďže výroba oceľových kolies prebieha väčšinou na objednávku; zásoby k určitému okamihu v čase sú väčšinou výsledkom predaného, ale zatiaľ nedodaného tovaru. Trendy v oblasti zásob sa preto uvádzajú iba pre informáciu.

                     (225)

                     Konečný stav zásob sa počas posudzovaného obdobia celkovo znížil o 30 %. Konečný stav zásob ako percentuálny podiel výroby sa mierne znížil zo 6,4 % v roku 2015 na 4,7 % v období prešetrovania, t. j. o 27 %.

               4.4.3.4.   Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií, schopnosť získať kapitál

                     (226)

                     Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                        Tabuľka 11

                        Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 OP

                                 Ziskovosť predaja v Únii určeného neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)

                                 2,3 %

                                 7,1 %

                                 3,5 %

                                 –1,1  %

                                    Index

                                    100

                                    309

                                    153

                                    –49

                                 Peňažný tok (v EUR)

                                 7,9 %

                                 11,9 %

                                 4,3 %

                                 6,1 %

                                    Index

                                    100

                                    151

                                    54

                                    78

                                 Investície (v tis. EUR)

                                 7 326

                                 6 830

                                 9 990

                                 13 713

                                    Index

                                    100

                                    93

                                    136

                                    187

                                 Návratnosť investícií

                                 16,1 %

                                 48,6 %

                                 24,7 %

                                 –5,5 %

                                    Index

                                    100

                                    301

                                    153

                                    –34

                                    Zdroj: Výrobcovia zaradení do vzorky.

                     (227)

                     Komisia stanovila ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky tak, že vyjadrila čistý zisk pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii ako percentuálny podiel obratu z tohto predaja. Ziskovosť bola v posudzovanom období nevyspytateľná, ale vo všeobecnosti sledovala trend poklesu od roku 2016 a v období prešetrovania sa stala zápornou.

                     (228)

                     Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobcov z Únie samostatne financovať svoje činnosti. Trend v oblasti čistého peňažného toku sa v posudzovanom období vyvíjal záporne, a to aj napriek tomu, že zhoršenie, najmä na konci obdobia prešetrovania, bolo menej výrazné ako trend v oblasti ziskovosti.

                     (229)

                     Investície sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 87 %. Takmer polovica investícií sa týkala údržby výrobnej linky. Vzhľadom na očakávaný nárast dopytu po kolesách s väčším priemerom v nadchádzajúcich rokoch sa však realizovali aj výrazné investície do novej kapacity, čo si vyžadovalo dodatočnú strojovú a natieraciu kapacitu.

                     (230)

                     Návratnosť investícií je zisk vyjadrený ako percentuálny podiel čistej účtovnej hodnoty investícií. V posudzovanom období sa vyvinula záporne aj napriek zvýšeniu objemu celkových investícií v roku 2016, čo zodpovedá už opísaným trendom v oblasti ziskovosti a peňažného toku.

               4.4.4.   Záver o ujme

                     (231)

                     V posudzovanom období sa predajná cena zvýšila o 21 %, čo nepostačovalo na pokrytie zvýšenia výrobných nákladov (28 %) počas obdobia prešetrovania. Odvetvie Únie kleslo zo ziskovej úrovne 2,3 % v roku 2015 na stratovú úroveň (–1,1 %) počas obdobia prešetrovania. Tento trend mal za následok podobné poklesy aj v peňažnom toku (–22 %) a návratnosti investícií (–134 %).

                     (232)

                     V posudzovanom období klesla úroveň výroby výrobného odvetvia Únie o 4 %, objem výroby takisto o 4 % a podiel na trhu sa znížil z 84,9 % na 79,8 %, zatiaľ čo spotreba sa zvýšila o 2 %. Je potrebné uviesť, že v rovnakom období sa Číne podarilo zdvojnásobiť svoj podiel na trhu. Výrobné odvetvie Únie sa tak ocitlo v zraniteľnej situácii.

                     (233)

                     Len zopár skúmaných ukazovateľov vykázalo v posudzovanom období pozitívny vývoj. Investície sa zvýšili o 87 %, ale týkajú sa najmä výmeny a inovácie strojov. Zásoby sa počas posudzovaného obdobia takisto znížili, ale keďže väčšina výrobkov sa vyrába na objednávku, pokles zásob nemožno v tomto prípade považovať za pozitívny vývoj.

                     (234)

                     Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

               5.   PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ

                     (235)

                     V súlade s článkom 3 ods. 6 základného nariadenia Komisia skúmala, či dumpingový dovoz z ČĽR spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. V súlade s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia Komisia takisto skúmala, či výrobné odvetvie Únie mohlo byť súbežne s tým poškodené aj inými známymi faktormi. Komisia zabezpečila, aby prípadná ujma spôsobená inými faktormi než dumpingovým dovozom nebola pripísaná tomuto dumpingovému dovozu. Týmito faktormi sú dovoz z tretích krajín, vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie a vývoj nákladov na suroviny.

               5.1.   Vplyv dumpingového dovozu

                     (236)

                     Dovoz z ČĽR sa v posudzovanom období zvýšil o 108 % a zdvojnásobil sa aj jeho podiel na trhu. Zvýšenie podielu dumpingového dovozu z ČĽR na trhu bolo hlavnou príčinou zníženia podielu výrobného odvetvia Únie na trhu. Okrem toho sa ceny dovozu z ČĽR znížili v priemere o 7 % a podľa najlepších dostupných informácií podhodnotili ceny výrobného odvetvia Únie v období prešetrovania v priemere o 26,2 %. Nízke ceny dovozu z ČĽR viedli aj k výraznému stláčaniu cien počas obdobia prešetrovania, v dôsledku čoho výrobné odvetvie Únie utrpelo straty, keďže nebolo schopné zvýšiť svoje ceny nad svoje výrobné náklady.

                     (237)

                     Z analýzy ukazovateľov ujmy v odôvodneniach 186 až 211 vyplýva, že hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie sa zhoršila a toto zhoršenie sa časovo zhoduje so zvýšením dumpingového dovozu z ČĽR za ceny, ktorými sa podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie. Výrobné odvetvie Únie prišlo o svoj podiel na trhu z dôvodu lacnejšieho a dumpingového čínskeho dovozu a niektorí výrobcovia z Únie zaradení do vzorky potvrdili aj skutočnosť, že – ako už bolo zistené v súvislosti s prešetrovaním hliníkových kolies (85) – výrobcovia automobilov naďalej používajú čínske ponuky ako referenčnú hodnotu, aby stlačili ceny. Vyvíjal sa tak značný tlak na ceny v Únii, ktoré neboli schopné preniesť toto zvýšenie nákladov ďalej. Práve toto zvýšenie dovozu a zistené výrazné podhodnotenie cien sú hlavnými faktormi, ktoré je nutné v tomto prípade vziať do úvahy. Cenový tlak vyvíjaný dumpingovým dovozom z ČĽR spôsobil stlačenie cien výrobného odvetvia Únie. Najmä v roku 2017 a v období prešetrovania, kedy sa v dôsledku vyšších cien ocele zvyšovali jednotkové výrobné náklady, nedokázalo výrobné odvetvie Únie plne preniesť tieto vyššie náklady do svojich predajných cien. Viedlo to k zhoršeniu ukazovateľov výkonnosti výrobného odvetvia Únie, čo malo za následok straty v období prešetrovania.

                     (238)

                     Na tomto základe sa dospelo k záveru, že dumpingový dovoz z ČĽR spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu.

               5.2.   Vplyv ostatných faktorov

         5.2.1.   Dovoz z tretích krajín

                     (239)

                     Objem dovozu z iných tretích krajín sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:

                        Tabuľka 12

                        Dovoz z tretích krajín

                                 Krajina

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 OP

                                 Turecko

                                 Objem (v tis. ks)

                                 3 433

                                 3 450

                                 3 557

                                 3 793

                                    Index

                                    100

                                    100

                                    104

                                    110

                                 Podiel na trhu

                                 8,9 %

                                 9,0 %

                                 8,9 %

                                 9,6 %

                                    Index

                                    100

                                    101

                                    100

                                    108

                                 Priemerná cena (za kg)

                                 2,11

                                 1,98

                                 2,00

                                 1,96

                                    Index

                                    100

                                    94

                                    95

                                    93

                                 Iné krajiny

                                 Objem (v tis. ks)

                                 1 383

                                 1 517

                                 2 050

                                 2 050

                                    Index

                                    100

                                    110

                                    148

                                    148

                                 Podiel na trhu

                                 3,6 %

                                 3,9 %

                                 5,1 %

                                 5,2 %

                                    Index

                                    100

                                    110

                                    142

                                    145

                                 Priemerná cena (za kg)

                                 2,85

                                 2,69

                                 2,77

                                 2,85

                                    Index

                                    100

                                    94

                                    97

                                    100

                                    Zdroj: EUWA v prípade objemov, Eurostat v prípade cenových trendov.

                     (240)

                     Hoci sa dovoz z Turecka počas OP zvýšil, toto zvýšenie bolo oveľa menej výrazné ako v prípade čínskeho dovozu.

                     (241)

                     Pokiaľ ide o objem dovozu, dovoz z Turecka sa počas OP zvýšil o 360 tisíc jednotiek, zatiaľ čo Čína svoj dovoz do Únie zdvojnásobila a za rovnaké obdobie ho zvýšila o jeden milión kusov. V dôsledku toho sa podiel Číny na trhu zvýšil o 2,7 percentuálnych bodov (z 2,6 % na 5,3 %), zatiaľ čo podiel Turecka sa zvýšil iba miere (+0,7 percentuálnych bodov). Pokiaľ ide o ceny, ako sa už uviedlo vyššie, na základe údajov Eurostatu nie je možné stanoviť presný základ pre porovnanie cien. EUWA však vo svojom podaní poskytla údaje, z ktorých vyplýva, že – vychádzajúc zo 6 reprezentatívnych typov kolies – boli turecké ceny podstatne vyššie ako čínske ceny, t. j. v priemere o 25 % vyššie, čo je porovnateľné s rozpätím podhodnotenia stanoveným v odôvodnení 205. Vzhľadom na uvedené sa turecký dovoz nemôže na základe dostupných dôkazov považovať za dovoz za ceny spôsobujúce ujmu.

                     (242)

                     Celkový dovoz z iných krajín sa v posudzovanom období zvýšil o 48 % a jeho podiel na trhu stúpol z 3,6 % na 5,2 %. Napriek uvedenej skutočnosti a na základe jedinej dostupnej informácie boli ceny z iných tretích krajín približne o 50 % vyššie ako čínske dumpingové ceny.

                     (243)

                     Preto sa predbežne dospelo k záveru, že dovoz z tretích krajín iných ako ČĽR neoslabuje príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               5.2.2.   Vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie

                     (244)

                     Objem vývozu výrobcov z Únie sa v posudzovanom období vyvíjal takto:

                        Tabuľka 13

                        Vývozná výkonnosť výrobcov z Únie

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 OP

                                 Objem vývozu (v tis. ks)

                                 1 003

                                 1 156

                                 1 401

                                 1 371

                                    Index

                                    100

                                    115

                                    140

                                    137

                                 Priemerná cena (v EUR za kus)

                                 16,2

                                 16,0

                                 19,3

                                 17,4

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    119

                                    108

                                 Podiel vývozu na trhu

                                 3,0 %

                                 3,5 %

                                 4,1 %

                                 4,2 %

                                    Index

                                    100

                                    116

                                    139

                                    140

                                 Zdroj: EUWA (objem), výrobcovia zaradení do vzorky (ceny).

                     (245)

                     V posudzovanom období predstavoval podiel vývozu výrobného odvetvia Únie menej ako 3 % jeho celkovej výroby. Preto, aj keď sa vývoz zvýšil o 40 %, t. j. približne o 300 tisíc jednotiek, predstavuje len malú časť zníženia výroby. Únia bola naďalej pre výrobné odvetvie Únie hlavným trhom, ktorý predstavoval 95,8 % jeho predaja v období prešetrovania, pričom tento predaj sa znížil v absolútnom vyjadrení, ako aj vo vyjadrení podielu na trhu počas posudzovaného obdobia.

                     (246)

                     Preto sa dospelo k záveru, že tento predaj na vývoz aspoň trochu (ak vôbec) zmiernil ujmu spôsobenú dumpingovým dovozom.

                     (247)

                     Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že vývoz výrobného odvetvia Únie neprispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               5.2.3.   Cena ocele

                     (248)

                     V podnete sa uvádzalo, že v posudzovanom období sa cena ocele v Únii významne zvýšila, čo sa potvrdilo aj počas overovaní na mieste v priestoroch výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Priemerná nákupná cena zvitkov valcovaných za tepla výrobcami zaradenými do vzorky sa vyvíjala takto:

                        Tabuľka 14

                        Priemerné náklady na zvitky valcované za tepla na výrobu jedného kolesa

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 OP

                                    Index

                                    100

                                    98

                                    122

                                    133

                                    Zdroj: Výrobcovia zaradení do vzorky.

                     (249)

                     Priemerné náklady na zvitky valcované za tepla potrebné na výrobu jedného kolesa sa v posudzovanom období zvýšili o 33 %. Zvitky valcované za tepla predstavujú približne 50 % výrobných nákladov. Za normálnych okolností by odvetvie tieto vyššie náklady prenieslo na svojich zákazníkov, najmä ak je jeho ziskovosť nízka. Za súčasných okolností s čoraz vyššími objemami za neprimerane nízke ceny čínskeho dovozu nedokázalo výrobné odvetvie Únie príslušne upraviť svoje predajné ceny.

                     (250)

                     Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že ujmu nespôsobilo zvýšenie nákladov na suroviny, ale skutočnosť, ako už bolo zistené (pozri odôvodnenie 249), že výrobné odvetvie Únie nedokázalo premietnuť tento nárast do svojich cien z dôvodu čínskeho dumpingového dovozu, ktorý mal za následok pokles ziskovosti.

               5.3.   Záver o príčinnej súvislosti

                     (251)

                     V posudzovanom období sa objem dovozu z ČĽR a jeho podiel na trhu značne zvýšil, zatiaľ čo ceny z ČĽR klesli v priemere o 9 %. Čo je dôležitejšie, dumpingový dovoz z ČĽR značne podhodnotil ceny Únie za tento výrobok citlivý na ceny. Cenový tlak vyplývajúci z dumpingového dovozu z ČĽR navyše oslabil objem predaja a predajné ceny výrobného odvetvia Únie v posudzovanom období, pričom najškodlivejší bol v roku 2017 a v období prešetrovania, keď sa zvyšovali náklady. Tento tlak spôsobil v období prešetrovania závažné straty v oblasti výroby, predaja a ziskovosti.

                     (252)

                     Na základe analýzy z odôvodnení 236 až 250 dospela Komisia v tejto fáze k záveru, že žiadny z ostatných faktorov, či už zvažovaný samostatne alebo spoločne, neoslabuje príčinnú súvislosť medzi značnou ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie a dumpingovým dovozom z ČĽR.

               6.   ZÁUJEM ÚNIE

                     (253)

                     V súlade s článkom 21 základného nariadenia Komisia skúmala, či napriek zisteniu dumpingu spôsobujúceho ujmu môže vyvodiť jednoznačný záver, že v tomto prípade nie je v záujme Únie prijať opatrenia. Pri zisťovaní záujmu Únie vychádzala z vyhodnotenia všetkých rôznych relevantných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov, používateľov a iných príslušných hospodárskych subjektov.

               6.1.   Záujem výrobného odvetvia Únie

                     (254)

                     Z prešetrovania vyplynulo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v dôsledku vplyvu dumpingového dovozu, ktorý podhodnotil jeho ceny, stláčal ceny a spôsobil mu značnú stratu podielu na trhu, čo viedlo v období prešetrovania k stratám, ako sa to podrobnejšie vysvetľuje v oddieloch 4 a 5.

                     (255)

                     Očakáva sa, že výrobné odvetvie Únie bude využívať výhody vyplývajúce z opatrení, ktorými sa pravdepodobne predíde ďalšiemu prudkému nárastu dovozu z Číny za veľmi nízke ceny. Ak by sa opatrenia neuložili, očakáva sa, že by takýto dovoz pokračoval a dokonca sa ďalej zvyšoval, čo by spôsobilo ďalšiu umu výrobnému odvetviu EÚ.

               6.2.   Záujem neprepojených dovozcov a používateľov

                     (256)

                     Na začiatku konania bolo oslovených 72 dovozcov, používateľov a ich združení.

                     (257)

                     Len dvaja dovozcovia zaslali odpoveď na účely výberu vzorky. Nakoniec však obaja odmietli ďalej spolupracovať pri prešetrovaní a Komisia tak nedokázala získať spoluprácu dovozcov.

                     (258)

                     Komisia zaslala dotazníky dvom skupinám výrobcov automobilov, ktoré sa prihlásili po začatí konania. Ani jedna z nich však nezaslala podania ani vyplnený dotazník.

                     (259)

                     Z prešetrovania vyplynulo, že vplyv opatrení týkajúcich sa oceľových kolies sa obmedzuje na výrobcov automobilov. Tento záver vyplýva z odhadu výrobcu z Únie zaradeného do vzorky, podľa ktorého kompletná súprava oceľových kolies predstavuje približne 0,6 % výrobných nákladov malého osobného automobilu alebo 0,7 % výrobných nákladov nákladného automobilu (86). V spise sa nenachádzajú žiadne iné informácie, z ktorých by vyplývalo, že opatrenia budú mať významný negatívny vplyv na používateľov, ktorý by prevážil pozitívny vplyv opatrení na výrobné odvetvie Únie. Ten istý záver sa dosiahol pri poslednom prešetrovaní podobného výrobku (87).

               6.3.   Záver o záujme Únie

                     (260)

                     Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody domnievať sa, že uloženie opatrení na dovoz oceľových kolies s pôvodom v Čínskej ľudovej republike v tejto fáze prešetrovania nie je v záujme Únie.

               7.   PREDBEŽNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

                     (261)

                     Na základe záverov, ku ktorým dospela Komisia vo vzťahu k dumpingu, ujme, príčinnej súvislosti a záujmu Únie, by sa mali uložiť predbežné opatrenia, aby sa predišlo ďalšej ujme, ktorú výrobnému odvetviu Únie spôsobuje dumpingový dovoz.

               7.1.   Úroveň odstránenia ujmy (rozpätie ujmy)

                     (262)

                     Na stanovenie úrovne opatrení Komisia najskôr stanovila výšku cla potrebnú na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

                     (263)

                     V tomto prípade by sa ujma odstránila, keby výrobné odvetvie Únie bolo schopné pokryť svoje výrobné náklady vrátane nákladov vyplývajúcich z mnohostranných environmentálnych dohôd a protokolov k nim, ktorých je Únia zmluvnou stranou, a dohovorov MOP uvedených v prílohe Ia k základnému nariadeniu, a dosiahnuť primeraný zisk (ďalej len „cieľový zisk“).

                     (264)

                     V článku 7 ods. 2c základného nariadenia sa stanovuje minimálny cieľový zisk na úrovni 6 % a v súlade s týmto článkom Komisia na účely stanovenia cieľového zisku zohľadnila tieto faktory: úroveň ziskovosti pred zvýšením dovozu z ČĽR, úroveň ziskovosti potrebná na pokrytie celkových nákladov a investícií, náklady na výskum a vývoj a inovácie, ako aj úroveň ziskovosti, ktorú možno očakávať za normálnych podmienok hospodárskej súťaže.

                     (265)

                     Ako sa uvádza v tabuľke 3, dovoz z ČĽR sa v posudzovanom období neustále zvyšoval. Ani v jednom z týchto rokov preto nebolo možné dosiahnuť cieľový zisk v súlade s článkom 7 ods. 2c základného nariadenia. Žiadny z výrobcov zaradených do vzorky nepredložil podložené tvrdenie týkajúce sa minulých investícií alebo nákladov na výskum a vývoj a inovácie. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia na účely stanovenia ceny nespôsobujúcej ujmu uchýlila k použitiu minimálneho 6 % cieľového zisku, ktorý sa pripočítal k skutočným výrobným nákladom výrobného odvetvia Únie.

                     (266)

                     Keďže neboli predložené žiadne tvrdenia podľa článku 7 ods. 2d týkajúce sa súčasných alebo budúcich nákladov vyplývajúcich z mnohostranných environmentálnych dohôd a protokolov k nim alebo z uvedených dohovorov MOP, k takto stanovenej cene nespôsobujúcej ujmu neboli pripočítané žiadne ďalšie náklady.

                     (267)

                     Komisia následne určila úroveň odstránenia ujmy na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v ČĽR zaradeného do vzorky s váženou priemernou cenou podobného výrobku nespôsobujúcou ujmu, ktorý počas obdobia prešetrovania predávali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky na trhu Únie. Prípadný rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa vyjadril ako percento váženého priemeru dovoznej hodnoty CIF. Výsledné rozpätie predaja pod cenu bolo 50,3 %.

                     (268)

                     Úroveň odstránenia ujmy, ktorú utrpeli „ostatné spolupracujúce spoločnosti“ uvedené v prílohe 1, bola priemerom vzorky, t. j. 50,3 %.

                     (269)

                     Úroveň odstránenia ujmy, ktorú utrpeli „všetky ostatné spoločnosti“, sa v súlade s metodikou použitou na stanovenie reziduálneho dumpingového rozpätia vysvetlenou v odôvodnení 186 vymedzuje výpočtom váženého priemerného rozpätia predaja pod cenu zisteného v spoločnosti zaradenej do vzorky v prípade ôsmich druhov výrobku s najvyššími individuálnymi rozpätiami predaja pod cenu. Tieto druhy výrobkov predstavovali 15 % dovozu uskutočneného spolupracujúcim čínskym vývozcom. Výsledné reziduálne rozpätie predaja pod cenu bolo 66,4 %.

               7.2.   Predbežné opatrenia

                     (270)

                     Na základe záverov, ku ktorým dospela Komisia vo vzťahu k dumpingu, ujme, príčinnej súvislosti a záujmu Únie, by sa mali uložiť predbežné opatrenia, aby sa predišlo ďalšej ujme, ktorú výrobnému odvetviu Únie spôsobuje dumpingový dovoz.

                     (271)

                     Na dovoz oceľových kolies s pôvodom v ČĽR by sa mali uložiť predbežné antidumpingové opatrenia v súlade s pravidlom nižšieho cla podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia. Komisia porovnala rozpätia ujmy a dumpingové rozpätia, pričom zohľadnila aj okolnosti opísané v odôvodneniach 18 a 184. Výška cla by sa mala stanoviť na úrovni nižšieho z týchto rozpätí, t. j. rozpätí dumpingu a rozpätí ujmy.

                     (272)

                     Na základe uvedeného by sadzby predbežného antidumpingového cla vyjadrené ako cena CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, mali byť takéto:

                                 Spoločnosť

                                 Dumpingové rozpätie (v %)

                                 Rozpätie ujmy (v %)

                                 Predbežné antidumpingové clo (v %)

                                 Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

                                 69,4

                                 50,3

                                 50,3

                                 Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd.

                                 69,4

                                 50,3

                                 50,3

                                 Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd.

                                 69,4

                                 50,3

                                 50,3

                                 Ostatné spolupracujúce spoločnosti

                                 69,4

                                 50,3

                                 50,3

                                 Všetky ostatné spoločnosti

                                 80,1

                                 66,4

                                 66,4

                     (273)

                     Individuálne antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení v rámci tohto prešetrovania. Odrážajú preto situáciu týkajúcu sa daných spoločností, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania. Tieto colné sadzby sa uplatňujú výlučne na dovoz dotknutého výrobku s pôvodom v ČĽR, ktorý vyrábajú uvedené právnické osoby. Na dovoz dotknutého výrobku vyrobeného inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými spoločnosťami, by sa mala vzťahovať sadzba cla uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemali by sa naň vzťahovať žiadne individuálne antidumpingové colné sadzby.

                     (274)

                     Ak spoločnosť následne zmení názov svojho subjektu, môže požiadať o uplatnenie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb. Žiadosť sa musí zaslať Komisii (88). Žiadosť musí obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré umožnia preukázať, že uvedenou zmenou nie je dotknuté právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje. Ak zmenou názvu spoločnosti nie je dotknuté jej právo využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje, v Úradnom vestníku Európskej únie sa uverejní oznámenie o zmene názvu.

                     (275)

                     S cieľom minimalizovať riziko obchádzania vzhľadom na veľký rozdiel v colných sadzbách je potrebné prijať osobitné opatrenia, ktorými sa zabezpečí uplatňovanie individuálnych antidumpingových ciel. Spoločnosti, na ktoré sa vzťahujú individuálne antidumpingové clá, musia colným orgánom členských štátov predložiť platnú obchodnú faktúru. Faktúra musí spĺňať požiadavky stanovené v článku 1 ods. 3 tohto nariadenia. Na tovar, ktorý sa dovezie bez takejto faktúry, by sa malo vzťahovať antidumpingové clo uplatňované na „všetky ostatné spoločnosti“.

                     (276)

                     S cieľom zabezpečiť riadne presadzovanie antidumpingových ciel by sa antidumpingové clo pre všetky ostatné spoločnosti nemalo vzťahovať iba na vyvážajúcich výrobcov, ktorí pri tomto prešetrovaní nespolupracovali, ale aj na výrobcov, ktorí počas obdobia prešetrovania nevyvážali do Únie.

                     (277)

                     Štatistiky oceľových kolies sa často vyjadrujú v počtoch kusov. V kombinovanej nomenklatúre stanovenej v prílohe I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (89) však nie je uvedená žiadna takáto doplnková jednotka pre oceľové kolesá. Preto je nevyhnutné zabezpečiť, aby bola v prípade dovozu dotknutého výrobku do vyhlásenia na prepustenie do voľného obehu zapísaná nielen hmotnosť v kg alebo tonách, ale aj počet kusov. Kusy by sa mali uvádzať v prípade kódov TARIC 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 a 8716909097.

               8.   INFORMÁCIE V PREDBEŽNEJ FÁZE

                     (278)

                     V súlade s článkom 19a základného nariadenia Komisia informovala zainteresované strany o plánovanom uložení predbežných ciel. Tieto informácie sa sprístupnili aj verejnosti na webovom sídle GR TRADE. Zainteresovaným stranám boli poskytnuté tri pracovné dni na predloženie pripomienok k presnosti výpočtov, o ktorých boli osobitne informované.

                     (279)

                     K presnosti výpočtov neboli doručené žiadne pripomienky.

               9.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

                     (280)

                     V záujme riadneho úradného postupu Komisia vyzve zainteresované strany, aby do 15 dní predložili písomné pripomienky a/alebo do 5 dní požiadali o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

                     (281)

                     Zistenia týkajúce sa uloženia predbežných ciel sú predbežné a môžu sa v konečnej fáze prešetrovania zmeniť,

               PRIJALA TOTO NARIADENIE:

            Článok 1

               1.   Ukladá sa predbežné antidumpingové clo na dovoz kolies z ocele, tiež s príslušenstvom a tiež s pneumatikami, určených pre:

                           1.

                           cestné traktory a ťahače;

                           2.

                           motorové vozidlá na prepravu osôb a/alebo tovaru;

                           3.

                           motorové vozidlá na osobitné účely (napr. požiarne automobily, kropiace automobily);

                           4.

                           prívesy alebo návesy cestných traktorov a ťahačov bez mechanického pohonu,

                     s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, v súčasnosti patriacich pod číselné znaky KN ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 a ex 8716 90 90 (kódy TARIC 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 a 8716909097) (ďalej len „dotknutý výrobok“).
               Tieto výrobky sú vylúčené:

                           1.

                           kolesá z ocele na priemyselnú montáž traktorov riadených chodcom, v súčasnosti patriacich do podpoložky 8701 10;

                           2.

                           kolesá pre cestné štvorkolky;

                           3.

                           hviezdice kolies odlievané v jednom kuse, zo železa alebo z ocele;

                           4.

                           kolesá pre motorové vozidlá špeciálne určené na použitie iné ako na verejných cestách [napr. kolesá pre poľnohospodárske alebo lesné traktory a ťahače, vysokozdvižné vozíky, ťahače lietadiel (pushback), vyklápače (dumpry) určené na použitie mimo komunikácií];

                           5.

                           kolesá pre prívesy osobných automobilov, karavany, poľnohospodárske prívesy a ďalšie ťahané poľnohospodárske zariadenia používané na poliach s priemerom ráfika maximálne 16 palcov.

               2.   Sadzby predbežného antidumpingového cla uplatniteľné na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením sú v prípade výrobku opísaného v odseku 1 a vyrobeného ďalej uvedenými spoločnosťami takéto:

                           Spoločnosť

                           Predbežné antidumpingové clo (v %)

                           Doplnkový kód TARIC

                           Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

                           50,3

                           C508

                           Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd.

                           50,3

                           C509

                           Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd.

                           50,3

                           C510

                           Ostatné spolupracujúce spoločnosti uvedené v prílohe I

                           50,3

                           Pozri prílohu I

                           Všetky ostatné spoločnosti

                           66,4

                           C999

               3.   Uplatňovanie individuálnych colných sadzieb stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá musí obsahovať vyhlásenie s dátumom a podpisom pracovníka subjektu, ktorý takúto faktúru vystavil, s uvedením jeho mena a funkcie, v tomto znení: „Ja, podpísaný(-á), potvrdzujem, že (objem) [dotknutý výrobok] predaných na vývoz do Európskej únie, na ktoré sa vzťahuje táto faktúra, vyrobila spoločnosť [názov a adresa spoločnosti] [doplnkový kód TARIC] v [ČĽR]. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“ Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa clo uplatňované na všetky ostatné spoločnosti.

               4.   Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii je podmienené zložením zábezpeky, ktorá sa rovná výške predbežného cla.

               5.   Ak sa v súvislosti s výrobkom uvedeným v odseku 1 predloží vyhlásenie na prepustenie do voľného obehu, do príslušného políčka uvedeného vyhlásenia sa zapíše počet kusov dovezených výrobkov.

               6.   Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa príslušné platné ustanovenia týkajúce sa cla.

            Článok 2

               1.   Zainteresované strany predložia svoje písomné pripomienky k tomuto nariadeniu Komisii do 15 kalendárnych dní odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

               2.   Zainteresované strany, ktoré chcú požiadať o vypočutie Komisiou, tak urobia do 5 kalendárnych dní odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

               3.   Zainteresované strany, ktoré chcú požiadať o vypočutie úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach, tak urobia do 5 kalendárnych dní odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. Úradník pre vypočutie preskúma žiadosti predložené po tejto lehote a ak je to vhodné, môže rozhodnúť, či také žiadosti prijme.

            Článok 3
            Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
            Článok 1 sa uplatňuje na obdobie šiestich mesiacov.

            Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
            V Bruseli 9. októbra 2019

                  Za Komisiu

                  Predseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21.

            (2)  Oznámenie o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu oceľových kolies s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ C 60, 15.2.2019, s. 19).

            (3)  Oznámenie, ktorým sa mení oznámenie o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu oceľových kolies s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ C 111, 25.3.2019, s. 52).

            (4)  Pozri oddiel 3.1 nariadenia.

            (5)  K dispozícii na stránke http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2383 (posledné zobrazenie 15. júla 2019).

            (6)  Č. t19.001009.

            (7)  Č. t19.001778.

            (8)  Pracovný dokument útvarov Komisie o výrazných deformáciách v hospodárstve Čínskej ľudovej republiky na účely prešetrovaní na ochranu obchodu, 20. decembra 2017, SWD (2017) 483 final/2 (ďalej len „správa“).

            (9)  Pozri s. 15 a prílohu 14 k podnetu.

            (10)  Nadmerná kapacita v Číne – narušenie programu reforiem Strany, Obchodná komora Európskej únie v Číne, s. 19 (príloha 14 k podnetu).

            (11)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/969 z 8. júna 2017, ktorým sa ukladajú konečné vyrovnávacie clá na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/649, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 146, 9.6.2017, s. 17), vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/687 z 2. mája 2019, ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 116, 3.5.2019, s. 5) a vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/688 z 2. mája 2019, ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 18 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 116, 3.5.2019, s. 39).

            (12)  Správa – kapitola 2, s. 6 – 7.

            (13)  Správa – kapitola 2, s. 10.

            (14)  K dispozícii na stránke http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (posledné zobrazenie 15. júla 2019).

            (15)  Správa – kapitola 2, s. 20 – 21.

            (16)  Správa – kapitola 3, s. 41, 73 – 74.

            (17)  Správa – kapitola 6, s. 120 – 121.

            (18)  Správa – kapitola 6, s. 122 – 135.

            (19)  Správa – kapitola 7, s. 167 – 168.

            (20)  Správa – kapitola 8, s. 169 – 170, 200 – 201.

            (21)  Správa – kapitola 2, s. 15 – 16, správa – kapitola 4, s. 50, s. 84, správa – kapitola 5, s. 108 – 109.

            (22)  Správa – kapitola 3, s. 22 – 24 a kapitola 5, s. 97 – 108.

            (23)  Správa – kapitola 5, s. 104 – 109.

            (24)  Správa – kapitola 14, s. 358: 51 % súkromných spoločností a 49 % štátom vlastnených podnikov podľa produkcie a 44 % štátom vlastnených podnikov a 56 % súkromných spoločností podľa kapacity.

            (25)  K dispozícii na stránke www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (posledné zobrazenie 12. septembra 2019), https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e
         (posledné zobrazenie 15. júla 2019) a www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (posledné zobrazenie 11. septembra 2019).

            (26)  K dispozícii na stránke http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (posledné zobrazenie 12. septembra 2019) a http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (posledné zobrazenie 12. septembra 2019).

            (27)  Tak to bolo aj v prípade fúzie súkromnej spoločnosti Rizhao so štátom vlastneným podnikom Shandong Iron and Steel v roku 2009, pozri Beijing steel report (správu o oceliarskom odvetví), s. 58 a v prípade získania väčšinového podielu spoločnosťou China Baowu Steel Group v spoločnosti Magang Steel v júni 2019, pozri https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (posledné zobrazenie 11. septembra 2019)

            (28)  Ú. v. EÚ L 116, 3.5.2019, s. 39.

            (29)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 55.

            (30)  PwC Automotive Industry Bluebook (2017 Edition) China Automotive Market: Witnessing the Transformation, s. 36, k dispozícii na stránke https://www.pwccn.com/en/automotive/pwc-auto-industry-blue-book.pdf (posledné zobrazenie 21. augusta 2019); J.D. Power China Market Insight – China’s Five Year Plan, k dispozícii na stránke https://www.jdpower.com/sites/default/files/china_five_year_plan.pdf (posledné zobrazenie 21. augusta 2019).

            (31)  Správa – kapitola 5, s. 100 – 101.

            (32)  Správa – kapitola 2, s. 26.

            (33)  Správa – kapitola 2, s. 31 – 32.

            (34)  K dispozícii na stránke https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (posledné zobrazenie 15. júla 2019).

            (35)  Plné znenie plánu je k dispozícii na webovom sídle Ministerstva priemyslu a informačných technológií: http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html (posledné zobrazenie 16. júla 2019).

            (36)  K dispozícii na stránke http://tv.baosteel.com/ir/pdf/report/600019_2016_2e.pdf (posledné zobrazenie 15. júla 2019).

            (37)  Pozri odôvodnenie 64 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2017/969 z 8. júna 2017, ktorým sa ukladajú konečné vyrovnávacie clá na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/649, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 146, 9.6.2017, s. 17).

            (38)  Výročná správa SAIC Motor z roku 2018, s. 24, k dispozícii na stránkehttps://www.saicmotor.com/english/images/investor_relations/annual_report/2019/7/10/FCA72DB2F082468293A9E76A81E5DFE2.pdf (posledné zobrazenie 21. augusta 2019).

            (39)  Správa – kapitoly 14.1 – 14.3.

            (40)  Správa – kapitola 4, s. 41 – 42, 83.

            (41)  Správa, časť III, kapitola 14, s. 346 a nasl.

            (42)  Úvod k Plánu na prispôsobenie a modernizáciu oceliarskeho priemyslu.

            (43)  Správa – kapitola 14, s. 347.

            (44)  13. päťročný plán hospodárskeho a sociálneho rozvoja Čínskej ľudovej republiky (2016 – 2020), k dispozícii na stránke http://en.ndrc.gov.cn/newsrelease/201612/P020161207645765233498.pdf (posledné zobrazenie 15. júla 2019).

            (45)  Správa – kapitola 14, s. 349.

            (46)  Správa – kapitola 14, s. 352.

            (47)  Katalóg na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu (verzia z roku 2011) (v znení zmien z roku 2013) vydaný nariadením č. 9 Národnej komisie pre rozvoj a reformy z 27. marca 2011, v znení zmien v súlade s rozhodnutím Národnej komisie pre rozvoj a reformy o zmene príslušných ustanovení Katalógu na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu (verzia z roku 2011), vydaného nariadením č. 21 Národnej komisie pre rozvoj a reformy zo 16. februára 2013.

            (48)  Pozri odôvodnenie 56 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2017/969 z 8. júna 2017, ktorým sa ukladajú konečné vyrovnávacie clá na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/649, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 146, 9.6.2017, s. 17).

            (49)  Správa – kapitola 14, s. 375 – 376.

            (50)  Správa – kapitola 6, s. 138 – 149.

            (51)  Správa – kapitola 9, s. 216.

            (52)  Správa – kapitola 9, s. 213 – 215.

            (53)  Správa – kapitola 9, s. 209 – 211.

            (54)  Pozri odôvodnenia 281 – 311 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2017/969 z 8. júna 2017, ktorým sa ukladajú konečné vyrovnávacie clá na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/649, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 146, 9.6.2017, s. 17).

            (55)  Správa – kapitola 13, s. 332 – 337.

            (56)  Správa – kapitola 13, s. 336.

            (57)  Správa – kapitola 13, s. 337 – 341.

            (58)  Správa – kapitola 6, s. 114 – 117.

            (59)  Správa – kapitola 6, s. 119.

            (60)  Správa – kapitola 6, s. 120.

            (61)  Správa – kapitola 6, s. 121 – 122, 126 – 128, 133 – 135.

            (62)  Pozri pracovný dokument MMF: Resolving China’s Corporate Debt Problem (Riešenie problému firemného dlhu v Číne), autori: Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, október 2016, WP/16/203.

            (63)  Správa – kapitola 6, s. 121 – 122, 126 – 128, 133 – 135.

            (64)  Pozri odôvodnenia 83 – 244 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2017/969 z 8. júna 2017, ktorým sa ukladajú konečné vyrovnávacie clá na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/649, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 146, 9.6.2017, s. 17).

            (65)  Otvorené dáta Svetovej banky – Vyššie stredné príjmy, k dispozícii na stránke https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (posledné zobrazenie 15. júla 2019).

            (66)  Ak sa prešetrovaný výrobok nevyrába v žiadnej z krajín s podobnou úrovňou rozvoja, môže sa posudzovať výroba výrobku z rovnakej všeobecnej kategórie, resp. z rovnakého odvetvia, ako je prešetrovaný výrobok.

            (67)  K dispozícii na
         http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html (posledné zobrazenie 3. júla 2019).

            (68)  K dispozícii na stránke http://portal.siscomex.gov.br/legislacao/legislacao/mais-legislacoes/mcti (posledné zobrazenie 3. júla 2019).

            (69)  Pozri napríklad https://www.jornalcontabil.com.br/quanto-custa-um-funcionario-aprenda-a-calcular/ alebo https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (posledné zobrazenie 3. júla 2019).

            (70)  K dispozícii na
         https://www.iochpe.com.br/Download.aspx?Arquivo=Es93IRz+hvwnExFo7bRkrA== (posledné zobrazenie 4. júla 2019).

            (71)  Údaje o brazílskom dovoze sa na úrovni FOB uvádzajú v databáze Global Trade Atlas.

            (72)  Údaje o brazílskom vývoze sa na úrovni FOB uvádzajú v databáze Global Trade Atlas.

            (73)  K dispozícii na stránke http://site.sabesp.com.br/site/interna/Default.aspx?secaoId=183 (posledné zobrazenie 29. augusta 2019); výrobok je opísaný takto: Profily a nosníky – nosníky v tvare H 240 mm x 240 mm – okrem USA a Kanady: nosníky so širokou prírubou 10 palcov x 10 palcov, a Číny: nosníky v tvare H 300 mm x 300 mm (k dispozícii na http://www.meps.co.uk/definitions.htm (posledné zobrazenie 29. augusta 2019).

            (74)  K dispozícii na stránke https://www.ilo.org/ilostat/faces/oracle/webcenter/portalapp/pagehierarchy/Page21.jspx?_afrLoop=518377340582818&_afrWindowMode=0&_afrWindowId=o8k2wnnrz_1#!%40 %40 %3F_afrWindowId%3Do8k2wnnrz_1 %26_afrLoop%3D518377340582818 %26_afrWindowMode%3D0 %26_adf.ctrl-state%3Do8k2wnnrz_54 (posledné zobrazenie 4. júla 2019).

            (75)  K dispozícii na stránke https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (posledné zobrazenie 4. júla 2019).

            (76)  K dispozícii na stránke http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a) (posledné zobrazenie 10. apríla 2019).

            (77)  K dispozícii na stránke http://www.aneel.gov.br/a-aneel (posledné zobrazenie 10. apríla 2019).

            (78)  K dispozícii na stránke http://www.aneel.gov.br/bandeiras-tarifarias (posledné zobrazenie 10. apríla 2019).

            (79)  K dispozícii na stránke http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/bandeira-tarifaria (posledné zobrazenie 10. apríla 2019).

            (80)  Boletim mensal de acompanhamento da indústria de gás natural, k dispozícii na stránke http://www.mme.gov.br/documents/1138769/0/Boletim_Gas_Natural_nr_142_DEZ_18.pdf/49912e53-03ee-47cc-a45e-7ffa093ff777 (posledné zobrazenie 16. júla 2019).

            (81)  K dispozícii na stránke http://site.sabesp.com.br/site/interna/Default.aspx?secaoId=183 (posledné zobrazenie 10. apríla 2019).

            (82)  Napríklad metropolitná oblasť http://site.sabesp.com.br/site/uploads/file/asabesp_doctos/comunicado_06_2018.pdf (posledné zobrazenie 10. apríla 2019).

            (83)  Pozri poznámku zo 16. apríla 2019 (č. t19.001778).

            (84)  Ako sa uvádza v odôvodnení 179, predmetný vyvážajúci výrobca vyvážal do Únie priamo nezávislým zákazníkom. Vývozná cena použitá na výpočet podhodnotenia bola preto skutočne zaplatená cena alebo splatná cena za dotknutý výrobok pri jeho predaji na vývoz do Únie v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.

            (85)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 404/2010 z 10. mája 2010, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých hliníkových kolies s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 117, 11.5.2010, s. 76), odôvodnenie 133.

            (86)  Podrobnosti o výpočte sa nachádzajú v dôvernej verzii správy z misie, ktorá sa týka spoločnosti H.

            (87)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/109 z 23. januára 2017, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých hliníkových kolies s pôvodom v Čínskej ľudovej republike po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 (Ú. v. EÚ L 18, 24.1.2017, s. 1), odôvodnenia 250 až 268.

            (88)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

            (89)  Ú. v. ES L 256, 7.9.1987, s. 1.

            Príloha I

               Čínski spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky

                        Názov

                        Doplnkový kód TARIC

                        Dongfeng Automobile Chassis System CO., LTD. (nazývaný aj „Dongfeng Automotive Wheel Co., Ltd.“)

                        Hangzhou Forlong Impex Co., Ltd.

                        Hangzhou Xingjie Auto Parts Manufacturing Co., Ltd.

                        Jiaxing Henko Auto Spare Parts Co., Ltd.

                        Jining Junda Machinery Manufacturing Co., Ltd.

                        Nantong Tuenz Corporate Co., Ltd.

                        Ningbo Luxiang Autoparts Manufacturing Co., Ltd.

                        Shandong Zhengshang Wheel Technology Co., Ltd.

                        Shandong Zhengyu Wheel Group Co., Ltd.

                        Xiamen Sunrise Group Co., Ltd.

                        Yantai Leeway Electromechanical Equipment Co., Ltd.

                        Yongkang Yuefei Wheel Co., Ltd.

                        Zhejiang Jingu Co., Ltd.

                        Zhejiang Fengchi Mechanical Co., Ltd.

                        Zhengxing Wheel Group Co., Ltd.

                        Zhenjiang R&D Auto Parts Co., Ltd.