title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/421 z 9. marca 2017, ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 18 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Indii

text:
                  10.3.2017

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 64/10

            VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/421
      z 9. marca 2017,
      ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 18 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Indii
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 z 8. júna 2016 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä jeho článok 18,
      keďže:
      A.   POSTUP

      1.   Platné opatrenia

                  (1)

                  Rada po antisubvenčnom prešetrovaní (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) uložila nariadením (ES) č. 1628/2004 (2) konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Indii, (ďalej len „dotknutá krajina“) v súčasnosti patriacich pod číselné znaky KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545110010) a ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545909010).

                  (2)

                  Rada po antidumpingovom prešetrovaní uložila nariadením (ES) č. 1629/2004 (3) aj konečné antidumpingové clo na dovoz určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Indii.

                  (3)

                  V nadväznosti na čiastočné priebežné revízne prešetrovanie ex officio vyrovnávacích opatrení Rada nariadením (ES) č. 1354/2008 (4) zmenila nariadenia (ES) č. 1628/2004 a (ES) č. 1629/2004.

                  (4)

                  Po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti vyrovnávacích opatrení podľa článku 18 základného nariadenia Rada vykonávacím nariadením (EÚ) č. 1185/2010 (5) predĺžila platnosť vyrovnávacích opatrení. Po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení Rada vykonávacím nariadením (EÚ) č. 1186/2010 (6) predĺžila platnosť antidumpingových opatrení.

                  (5)

                  Vyrovnávacie opatrenia nadobudli formu sadzby valorického cla vo výške 6,3 % a 7,0 % na dovoz od individuálne menovaných vývozcov, so sadzbou zostatkového cla vo výške 7,2 %.

            2.   Žiadosť o revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti

                  (6)

                  Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (7) platných vyrovnávacích opatrení na dovoz určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Indii bola Komisii doručená žiadosť o revízne prešetrovanie podľa článku 18 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 (8).

                  (7)

                  Žiadosť podali spoločnosti SGL Carbon GmbH, TOKAI Erftcarbon GmbH a GrafTech Switzerland SA (ďalej len „žiadatelia“), ktorých výroba predstavuje viac než 25 % celkovej výroby určitých grafitových elektródových systémov v Únii.

                  (8)

                  Žiadosť sa odôvodňovala tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu subvencovania a pokračovaniu alebo opätovnému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

            3.   Začatie revízneho prešetrovania

                  (9)

                  Komisia po tom, ako určila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti, oznámila 15. decembra 2015 prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
                      (9) („oznámenie o začatí revízneho prešetrovania“) začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti podľa článku 18 nariadenia (ES) č. 597/2009.

            4.   Súbežné prešetrovanie

                  (10)

                  Komisia prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie15. decembra 2015 (10) takisto oznámila začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 (11), týkajúceho sa platných konečných antidumpingových opatrení na dovoz určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Indii do Únie.

            5.   Zainteresované strany

                  (11)

                  V oznámení o začatí revízneho prešetrovania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa na ňu obrátili s cieľom zúčastniť sa prešetrovania. Komisia okrem toho osobitne informovala o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti žiadateľa, ostatných známych výrobcov z Únie, vyvážajúcich výrobcov, dovozcov a používateľov v Únii, o ktorých je známe, že sa ich prešetrovanie týka, a orgány Indie a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.

                  (12)

                  Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje pripomienky k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

            5.1.   Výber vzorky

                  (13)

                  Komisia v oznámení o začatí revízneho prešetrovania uviedla, že v súlade s článkom 27 základného nariadenia môže vybrať vzorku zainteresovaných strán.

            a)   Výber vzorky výrobcov z Únie

                  (14)

                  V oznámení o začatí revízneho prešetrovania Komisia uviedla, že už predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Komisia v súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu predaja, ktorý by bolo možné primerane prešetriť v rámci dostupného času a tiež vzhľadom na geografickú polohu. Táto vzorka pozostávala zo štyroch výrobcov z Únie. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali viac ako 80 % z celkovej výroby Únie na základe informácií získaných počas preskúmania postavenia. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa vyjadrili k predbežnej vzorke. Komisii neboli v stanovenej lehote doručené žiadne pripomienky a vzorka sa preto schválila. Vzorka sa považuje za reprezentatívnu pre výrobné odvetvie Únie.

            b)   Výber vzorky dovozcov

                  (15)

                  Aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a ak áno, aby mohla vzorku vybrať, požiadala všetkých neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí revízneho prešetrovania.

                  (16)

                  Žiadny dovozca sa neprihlásil, aby poskytol informácie požadované v oznámení o začatí revízneho prešetrovania.

            5.2.   Dotazníky a overovanie na mieste

                  (17)

                  Komisia zaslala dotazníky indickej vláde, všetkým výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, dvom známym indickým výrobcom/vývozcom a 53 používateľom, ktorí sa prihlásili po začatí revízneho prešetrovania.

                  (18)

                  Vyplnené dotazníky doručila indická vláda, štyria výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, jeden indický vyvážajúci výrobca a osem používateľov.

                  (19)

                  Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu subvencovania a z neho vyplývajúcej ujmy a na stanovenie záujmu Únie. Overovanie na mieste podľa článku 26 základného nariadenia sa vykonalo v priestoroch indickej vlády v mestách Dillí a Bhopal a v týchto spoločnostiach:

                              a)

                              Výrobcovia z Únie:

                                          —

                                          Graftech France SNC, Calais, Francúzsko,

                                          —

                                          Graftech Iberica S.L., Navarra, Španielsko,

                                          —

                                          SGL Carbon SA, Wiesbaden, Nemecko,

                                          —

                                          Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Nemecko.

                              b)

                              Vyvážajúci výrobca v Indii:

                                          —

                                          HEG Limited, Bhopal (ďalej len „HEG“).

            6.   Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie

                  (20)

                  Prešetrovanie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu subvencovania sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2014 do 30. septembra 2015 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2012 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

            B.   DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

      1.   Dotknutý výrobok

                  (21)

                  Dotknutým výrobkom sú grafitové elektródy určené na použitie do elektrických oblúkových pecí, s objemovou hmotnosťou 1,65 g/cm3 alebo viac a elektrickým odporom 6,0 μ.Ω.m alebo menej, a konektory na takéto elektródy, tiež dovážané oddelene, s pôvodom v Indii (ďalej len „grafitové elektródové systémy“ alebo „prešetrovaný výrobok“), v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545110010) a ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545909010).

            2.   Podobný výrobok

                  (22)

                  Pri prešetrovaní sa zistilo, že rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia, majú tieto výrobky:

                              —

                              prešetrovaný výrobok

                              —

                              výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie.

                  (23)

                  Komisia dospela k záveru, že tieto výrobky sú podobnými výrobkami v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.

            C.   PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA SUBVENCOVANIA

      1.   Úvod

                  (24)

                  V súlade s článkom 18 ods. 1 základného nariadenia Komisia preskúmala, či by uplynutie platnosti existujúcich opatrení pravdepodobne viedlo k pokračovaniu subvencovania.

                  (25)

                  Na základe informácií uvedených v žiadosti o revízne prešetrovanie sa prešetrili nasledujúce systémy, ktorých sa poskytovanie subvencií údajne týka:

                                 Celoštátne systémy

                                          a)

                                          systém vrátenia cla (Duty Drawback Scheme, ďalej len „DDS“);

                                          b)

                                          systém predbežných povolení (Advance Authorisation Scheme, ďalej len „AAS“);

                                          c)

                                          systém orientovaný na trh (Focus Market Scheme, ďalej len „FMS“);

                                          d)

                                          systém vývozu tovaru z Indie (Merchandise Export from India Scheme, ďalej len „MEIS“);

                                          e)

                                          systém podpory vývozu investičného majetku (Export Promotion Capital Goods Scheme, ďalej len „EPCGS“);

                                          f)

                                          systém vývozných úverov (Export Credit Scheme, ďalej len „ECS“);

                                 Regionálny systém

                                          g)

                                          systém oslobodenia od dane z elektrickej energie (Electricity Duty Exemption Scheme ďalej len „EDES“).

                  (26)

                  Systémy uvedené v písmenách a) až e) vychádzajú zo zákona o zahraničnom obchode (rozvoj a regulácia) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Zákon o zahraničnom obchode oprávňuje indickú vládu vydávať oznámenia týkajúce sa vývoznej a dovoznej politiky. Tieto oznámenia sú zhrnuté v dokumentoch o politike zahraničného obchodu, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Pre obdobie revízneho prešetrovania pri tomto prešetrovaní sú relevantné dva dokumenty o politike zahraničného obchodu: Politika zahraničného obchodu na roky 2009 – 2014 (Foreign Trade Policy 2009 – 2014, ďalej len „FTP 09 – 14“) a politika zahraničného obchodu na roky 2015 – 2020 (ďalej len „FTP 15 – 20“). Dokument FTP 15 – 20 nadobudol účinnosť v apríli 2015. Indická vláda stanovuje aj postupy, ktorými sa upravujú FTP 09 – 14 a FTP 15 – 20 v „Príručke postupov, zväzok I, 2009 – 2014“ (Handbook of Procedures, ďalej len „HOP I 04 – 09“) a v „Príručke postupov, zväzok I, 2015 – 2020“ (ďalej len „HOP I 15 – 20“). Príručky postupov sa pravidelne aktualizujú.

                  (27)

                  Systém ECS uvedený v písmene f) vychádza z oddielov 21 a 35A zákona o regulácii bankovníctva z roku 1949, ktorý povoľuje indickej centrálnej banke (Reserve Bank of India, ďalej len „RBI“) usmerňovať komerčné banky v oblasti vývozných úverov.

                  (28)

                  Systém uvedený v písmene g) je spravovaný orgánmi štátu Madhjapradéš.

                  (29)

                  Systém DDS vo forme predchádzajúceho systému, t. j. systému úverových colných knižiek (Duty Entitlement Passbook Scheme, ďalej len „DEPB“) (12), a systém EPCGS už boli predmetom vyrovnávacích opatrení v pôvodnom prešetrovaní, zatiaľ čo systémy AAS, FMS, MEIS, ECS a EDES neboli predmetom prešetrovania.

                  (30)

                  Ako už bolo uvedené v odôvodnení 18, spolupracoval iba jeden indický vyvážajúci výrobca. Tento vyvážajúci výrobca predstavoval viac ako 95 % celého indického dovozu grafitových elektródových systémov do Únie a 50 % celkovej odhadovanej výrobnej kapacity v Indii. Výrobná kapacita v Indii bola stanovená na základe overeného dotazníka spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu a verejne dostupných finančných výkazov nespolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu. Miera spolupráce zo strany indických vyvážajúcich výrobcov sa preto považovala za nízku. Indické orgány boli náležite informované, že v dôsledku nízkej miery spolupráce zo strany indických vyvážajúcich výrobcov môže Komisia uplatniť článok 28 základného nariadenia. V tejto súvislosti neboli predložené žiadne pripomienky.

                  (31)

                  Indická vláda po poskytnutí informácií tvrdila, že miera spolupráce sa nemohla považovať za nízku, pretože spolupracujúci výrobca predstavoval viac ako 95 % indického vývozu grafitových elektródových systémov do Únie počas obdobia revízneho prešetrovania a 50 % celkovej odhadovanej výrobnej kapacity v Indii. V tejto súvislosti je potrebné objasniť, že Komisia stanovila úroveň spolupráce na základe celkovej výrobnej kapacity v Indii, ktorá bola považovaná za relevantnejšiu ako objem vývozu grafitových elektródových systémov z Indie do Únie počas obdobia revízneho prešetrovania v súvislosti s revíznym prešetrovaním pred uplynutím platnosti. Keďže existujú iba dvaja rovnako veľkí výrobcovia v Indii a len jeden z nich spolupracoval, je odôvodnené označiť mieru spolupráce za nízku, keďže nespolupracujúca spoločnosť má potenciálne veľký vplyv na posúdenie pravdepodobnosti pokračovania subvencovania a opätovného výskytu ujmy. Ako bolo vysvetlené v odôvodnení 155, nespolupracujúci výrobca takmer zastavil vývoz do Únie v dôsledku úrovní cla a s najväčšou pravdepodobnosťou by obnovil vývoz vo väčšom množstve v prípade, že by uplynula platnosť opatrení. V dôsledku toho, keďže každý z týchto dvoch výrobcov predstavuje 50 % odhadovanej celkovej indickej výrobnej kapacity, nie je možné vylúčiť, že ich príslušné podiely na celkovom indickom vývoze do Únie by sa stali vyváženejšími, a tým úplne odlišnými od pomeru približne 95/5 pozorovaného počas obdobia revízneho prešetrovania. Toto tvrdenie sa preto zamietlo. Komisia v každom prípade konštatuje, že toto tvrdenie je neprimerané v súvislosti s revíznym prešetrovaním pred uplynutím platnosti, ktorého účelom je stanoviť, či subvencovanie pokračuje. Na základe zistení týkajúcich sa jediného vyvážajúceho výrobcu Komisia už môže vyvodiť záver, že subvencovanie pokračuje. Je preto úplne irelevantné, či je miera spolupráce nízka alebo vysoká.

            2.   Systém vrátenia cla (ďalej len „DDS“)

      2.1.   Právny základ

                  (32)

                  Podrobný opis systému DDS je uvedený v Pravidlách vrátenia cla a centrálnej spotrebnej dane z roku 1995, zmenených následnými oznámeniami.

            2.2.   Oprávnenosť

                  (33)

                  Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia.

            2.3.   Vykonávanie v praxi

                  (34)

                  Oprávnený vývozca môže požiadať o vrátenie sumy, ktorá sa vypočíta ako percentuálny podiel hodnoty „vyplatené na loď“ (free-on-board, ďalej len „FOB“) výrobkov vyvážaných v rámci tohto systému. Indická vláda stanovila sadzby vrátenia cla pre viaceré výrobky vrátane prešetrovaného výrobku. Tieto sadzby sú stanovené na základe priemerného množstva alebo hodnoty materiálov použitých ako vstupy pri výrobe výrobku a priemernej sumy cla zaplateného za vstupy. Tieto sadzby sa uplatňujú bez ohľadu na to, či dovozné clo bolo alebo nebolo v skutočnosti zaplatené. Počas obdobia revízneho prešetrovania bola sadzba DDS 3 % s maximálnou hodnotou 3,2 INR/kg až do 22. novembra 2014 a následne 2,4 % s maximálnou hodnotou 8 INR/kg.

                  (35)

                  Na to, aby mohla spoločnosť využívať tento systém, musí uskutočňovať vyvoz. V momente zápisu údajov o odoslaní na server colného úradu (ICEGATE) sa uvádza informácia, že vývoz sa uskutočňuje v rámci systému DDS a neodvolateľne sa stanoví suma DDS. Po tom, čo dopravná spoločnosť dodá všeobecný zoznam vyvážaného tovaru (ďalej len „EGM“, Export General Manifest) a colný úrad s uspokojivým výsledkom porovná tento dokument s údajmi na vývoznom colnom doklade, sú splnené všetky podmienky na schválenie vyplatenia sumy vráteného cla prostredníctvom priamej platby na bankový účet vývozcu alebo prostredníctvom zmenky.

                  (36)

                  Vývozca musí takisto predložiť dôkaz o pripísaní výnosu z vývozu prostredníctvom potvrdenia o vykonaní bankového prevodu (ďalej len „BRC“, Bank Realisation Certificate). Tento dokument môže byť poskytnutý po vyplatení sumy vráteného cla, ale ak vývozca nepredloží BRC v stanovenej lehote, indická vláda bude vyplatenú sumu vymáhať.

                  (37)

                  Suma vráteného cla sa môže použiť na akýkoľvek účel.

                  (38)

                  Podľa indických účtovných štandardov je na základe časového rozlíšenia možné zaúčtovať na obchodných účtoch sumu vráteného cla ako príjem, keď dôjde k splneniu vývoznej povinnosti.

                  (39)

                  Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca naďalej využíval počas obdobia revízneho prešetrovania systém DDS.

            2.4.   Záver týkajúci sa systému DDS

                  (40)

                  Ako bolo konštatované v pôvodnom prešetrovaní, zo systému DDS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Tzv. suma vráteného cla je finančnou pomocou indickej vlády, pretože má podobu priameho prevodu finančných prostriedkov indickou vládou. Neexistujú obmedzenia, pokiaľ ide o použitie týchto finančných prostriedkov. Suma vráteného cla okrem toho poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zvyšuje jeho likviditu.

                  (41)

                  Sadzbu vrátenia cla pre vývoz stanovuje indická vláda na základe jednotlivých výrobkov. Napriek tomu, že subvencia sa uvádza ako systém vrátenia cla, tento systém nemá vlastnosti prípustného systému vrátenia cla alebo systému náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Platba v hotovosti vývozcovi nie je naviazaná na skutočné platby dovozných ciel na suroviny a nie je úverom na clo na vyrovnanie dovozných ciel za minulý alebo budúci dovoz surovín.

                  (42)

                  Počas overovania na mieste indická vláda a spolupracujúci vyvážajúci výrobca tvrdili, že medzi sadzbami vrátenia cla, ako aj clami zaplatenými za suroviny existuje primeraná súvislosť. Je to z toho dôvodu, že indická vláda pri stanovení sadzieb vrátenia cla zohľadňuje priemerné množstvo alebo hodnotu materiálov použitých ako vstupy pri výrobe výrobku, ako aj priemernú sumu cla zaplateného za vstupy.

                  (43)

                  Komisia sa však nedomnieva, že údajná súvislosť medzi sadzbami vrátenia cla a clami zaplatenými za suroviny je dostatočná na to, aby bol tento systém v súlade s pravidlami stanovenými v prílohy I, v prílohe II (vymedzenie vrátenia cla a jeho pravidlá) a v prílohe III (vymedzenie náhradného vrátenia cla a jeho pravidlá) k základnému nariadeniu. Predovšetkým sa výška úveru nevypočítava vo vzťahu k skutočne použitým vstupom. Okrem toho nie je zavedený systém ani postup, ktoré by potvrdzovali, ktoré vstupy (vrátane ich množstva a pôvodu) sa spotrebovali vo výrobnom procese vyvážaného výrobku, alebo či došlo k nadmernému zaplateniu dovozného cla v zmysle písm. i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Indická vláda navyše nevykonala žiadne ďalšie preskúmanie na základe skutočných vstupov a transakcií s cieľom stanoviť, či došlo k preplatkom. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

                  (44)

                  V dôsledku toho sa musí platba vo forme priameho prevodu finančných prostriedkov indickou vládou po vývoze uskutočnenom vývozcami považovať za priamy grant od indickej vlády podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifickú a napadnuteľnú podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.

            2.5.   Výpočet výšky subvencie

                  (45)

                  V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška napadnuteľných subvencií vypočítala z hľadiska výhody poskytnutej príjemcovi, o ktorej sa zistilo, že existovala počas obdobia revízneho prešetrovania. V tejto súvislosti sa za čas poskytnutia výhody príjemcovi považoval moment, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V danom momente je indická vláda povinná vyplatiť sumu vráteného cla, ktorá predstavuje finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Keď colné orgány vydajú vývozný colný doklad, v ktorom sa okrem iného uvádza suma vráteného cla, ktorá sa má poskytnúť na danú vývoznú transakciu, indická vláda už nemá diskrečnú právomoc rozhodovať o tom, či sa subvencia poskytne alebo nie. Vzhľadom na uvedené skutočnosti a vzhľadom na to, že neexistujú žiadne spoľahlivé dôkazy svedčiace o opaku, sa považuje za vhodné posudzovať výhodu v rámci systému DDS ako súčet súm vráteného cla získaných z vývozných transakcií uskutočnených v rámci tohto systému počas obdobia revízneho prešetrovania.

                  (46)

                  V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozdelila podľa celkového obratu z vývozu prešetrovaného výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, keďže subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá podľa vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.

                  (47)

                  Na základe uvedeného bola pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu stanovená v súvislosti s týmto systémom sadzba subvencie vo výške 2,02 %.

            3.   Systém predbežných povolení (Advance Authorisation Scheme, ďalej len „AAS“)

      3.1.   Právny základ

                  (48)

                  Podrobný opis tohto systému je uvedený v odsekoch 4.1.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09 – 14 a v kapitolách 4.1 až 4.30 príručky HOP I 09 – 14, ako aj v odsekoch 4.03 až 4.24 dokumentu FTP 15 – 20 a v kapitolách 4.04 až 4.52 dokumentu HOP I 15 – 20.

            3.2.   Oprávnenosť

                  (49)

                  Systém AAS tvorí šesť podsystémov, ktoré sú podrobnejšie opísané v odôvodnení 50. Tieto podsystémy sa okrem iného odlišujú v rozsahu oprávnenosti. Výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov sú oprávnení na podsystém AAS pre fyzický vývoz a na podsystém AAS pre každoročnú požiadavku. Výrobcovia-vývozcovia, ktorí zásobujú konečného vývozcu, sú oprávnení na systém AAS pre dodávky medziproduktov. Hlavní dodávatelia, ktorí zásobujú kategórie „zamýšľaného vývozu“ uvedené v odseku 8.2 dokumentu FTP 09 – 14, akými sú napríklad dodávatelia pre jednotku orientovanú na vývoz (export oriented unit, ďalej len „EOU“), sú oprávnení na podsystém AAS pre zamýšľaný vývoz. Dodávatelia medziproduktov pre výrobcov-vývozcov sú napokon oprávnení na výhody v súvislosti so „zamýšľaným vývozom“ na základe podsystémov „príkaz na predčasné uvoľnenie“ (Advance Release Order, ďalej len „ARO“) a „domáci dokumentárny akreditív“.

            3.3.   Vykonávanie v praxi

                  (50)

                  Povolenia sa v rámci systému AAS môžu vydať na účely:

                              i)

                              Fyzického vývozu: toto je hlavný podsystém. Umožňuje bezcolný dovoz vstupných materiálov na výrobu konkrétneho výsledného výrobku na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontexte znamená, že výrobok na vývoz musí opustiť územie Indie. Dovozná úľava a vývozná povinnosť vrátane druhu výrobku na vývoz sú uvedené v licencii;

                              ii)

                              Každoročnej požiadavky: toto povolenie nie je naviazané na konkrétny výrobok na vývoz, ale na širšiu skupinu výrobkov (napríklad chemické a príbuzné výrobky). Držiteľ licencie môže do určitého hodnotového prahu určeného podľa jeho vývozu v minulosti, dovážať bez cla každý vstup, ktorý sa má použiť pri výrobe akejkoľvek položky, ktorá patrí do takejto skupiny výrobkov. Môže sa rozhodnúť vyviezť ktorýkoľvek výsledný výrobok patriaci do skupiny výrobkov vyrobených použitím takéhoto materiálu oslobodeného od cla;

                              iii)

                              Dodávky medziproduktov: tento podsystém sa vzťahuje na prípady, keď dvaja výrobcovia plánujú vyrábať jeden výrobok na vývoz a rozdelia si výrobný proces. Výrobca-vývozca, ktorý vyrába medziprodukty, môže dovážať vstupné materiály bez cla a na tento účel môže získať predbežné povolenie AAS pre dodávky medziproduktov. Konečný vývozca výrobu finalizuje a je povinný finálny výrobok vyviezť;

                              iv)

                              Zamýšľaného vývozu: tento podsystém umožňuje hlavnému dodávateľovi, aby bez cla dovážal vstupy potrebné pri výrobe tovaru, ktorý sa má predať ako „zamýšľaný vývoz“ kategóriám zákazníkov vymenovaným v odseku 8.2 písm. b) až f), písm. g), písm. i) a písm. j) dokumentu FTP 09 – 14. Podľa indickej vlády sa za zamýšľaný vývoz považujú také transakcie, pri ktorých dodávaný tovar neopustí krajinu. Niektoré kategórie dodávok sa považujú za zamýšľaný vývoz za predpokladu, že tovar je vyrobený v Indii, napr. dodávka tovaru pre jednotku orientovanú na vývoz alebo spoločnosť, ktorá sa nachádza v osobitnej hospodárskej zóne (special economic zone, ďalej len „SEZ“);

                              v)

                              Príkaz na predčasné uvoľnenie (Advance Release Order, ďalej len „ARO“): držiteľ predbežného povolenia AAS, ktorý má v úmysle získavať vstupy z domácich zdrojov namiesto priameho dovozu, má možnosť získavať ich za ARO. V takýchto prípadoch sú predbežné povolenia schválené ako ARO a sú potvrdené domácemu dodávateľovi pri dodaní položiek, ktoré sú v nich uvedené. Potvrdenie ARO znamená pre dodávateľa nárok na výhody v rámci zamýšľaného vývozu, ako sa uvádza v odseku 8.3 dokumentu FTP 09 – 14 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhradu konečnej spotrebnej dane). Mechanizmom ARO sa dodávateľovi nahrádzajú dane a clá namiesto toho, aby sa nahrádzali konečnému vývozcovi vo forme vrátenia/náhrady ciel. Náhrada daní/ciel je k dispozícii pre domáce vstupy, ako aj pre dovážané vstupy;

                              vi)

                              Domáceho dokumentárneho akreditívu: aj tento podsystém sa vzťahuje na domáce dodávky držiteľovi predbežného povolenia. Držiteľ predbežného povolenia môže požiadať banku o otvorenie domáceho akreditívu v prospech domáceho dodávateľa. Banka schváli platnosť povolenia pre priamy dovoz iba pre tú hodnotu a objem položiek, ktoré sa budú namiesto dovozu čerpať z domácich zdrojov. Domáci dodávateľ bude mať nárok na výhody týkajúce sa zamýšľaného vývozu, ako sa stanovuje v odseku 8.3 dokumentu FTP 09 – 14 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhradu konečnej spotrebnej dane).

                  (51)

                  Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca získal počas obdobia revízneho prešetrovania úľavy v rámci prvého podsystému, t. j. AAS pre fyzický vývoz. Nie je preto potrebné stanoviť napadnuteľnosť zvyšných nevyužitých podsystémov.

                  (52)

                  Držiteľ predbežného povolenia je na účely overenia zo strany indických orgánov zo zákona povinný viesť „skutočný a riadny stav spotreby a používania bezcolne dovezeného/na domácom trhu obstaraného tovaru“ v špecifickom formáte (kapitoly 4.26 a 4.30 príručky HOP I 09 – 14 a dodatok 23 k tejto príručke), t. j. register skutočnej spotreby. Tento register musí overiť externý autorizovaný účtovník/účtovník nákladov a prác, ktorý vydá osvedčenie s uvedením, že predpísané registre a príslušné záznamy boli preskúmané a informácie poskytnuté podľa dodatku 23 sú vo všetkých aspektoch pravdivé a správne.

                  (53)

                  Pokiaľ ide o podsystém, ktorý počas obdobia revízneho prešetrovania využívala dotknutá spoločnosť, t. j. fyzický vývoz, indická vláda stanovuje objem a hodnotu dovoznej úľavy a vývoznej povinnosti a tieto informácie sa zaznamenávajú v povolení. V čase dovozu a vývozu majú okrem toho štátni úradníci zaznamenať v povolení zodpovedajúce transakcie. Objem povoleného dovozu v rámci systému AAS stanovuje indická vláda na základe štandardných noriem vstupov/výstupov (Standard Input Output Norms, ďalej len „normy SION“), ktoré existujú v prípade väčšiny výrobkov vrátane prešetrovaného výrobku.

                  (54)

                  Dovezené vstupné materiály sú neprevoditeľné a musia sa použiť na výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozná povinnosť sa musí splniť v predpísanom časovom rámci po vydaní licencie (24 mesiacov s dvoma možnými predĺženiami, zakaždým o 6 mesiacov).

                  (55)

                  Ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 26, v apríli 2015 nadobudol účinnosť dokument FTP. Pokiaľ ide o praktické vykonávanie uvedené v odôvodneniach 50 až 54, jedinou zmenou, ktorú priniesol nový dokument FTP, bolo skrátenie obdobia vývoznej povinnosti z 24 mesiacov na 18 mesiacov. Treba tiež poznamenať, že všetky licencie, ktoré počas obdobia revízneho prešetrovania používal spolupracujúci vyvážajúci výrobca, stále podliehali dokumentu FTP 09 – 14, keďže boli vydané pred aprílom 2015.

                  (56)

                  Prešetrovaním sa zistilo, že požiadavky na kontrolu stanovené indickými orgánmi neboli ešte rešpektované alebo dodržané v praxi.

                  (57)

                  Spolupracujúci vyvážajúci výrobca viedol určitý register výroby a spotreby. Nebolo však možné overiť, ktoré vstupy (vrátane ich pôvodu) boli spotrebované pri výrobe vyvážaného výrobku a v akom množstve. Pri zavedenom systéme najmä nebolo možné identifikovať a presne zmerať, či došlo k nadmernému odpusteniu.

                  (58)

                  Pokiaľ ide o požiadavky na kontrolu uvedené v odôvodnení 52, zistilo sa, že žiadne licencie AAS, ktoré používala spoločnosť, neboli v rámci svojho životného cyklu v takom bode, keď by sa mal orgánom predložiť dodatok 23. Zistilo sa však aj to, že žiadne záznamy vedené spoločnosťami neumožňujú výpočet nadmerného odpustenia, ako sa požaduje v dodatku 23, a čím sa znemožňuje akákoľvek budúca certifikácia externým autorizovaným účtovníkom/účtovníkom nákladov a prác.

                  (59)

                  Okrem toho sa zistilo, že iba 75 % až 85 % hlavnej suroviny (kalcinovaný ropný koks alebo „CPC“) dovezenej bez cla v rámci systému AAS bolo fyzicky zapracovaných do grafitových elektródových systémov a 15 % až 25 % bolo začlenených do dvoch vedľajších produktov, t. j. hrudiek a drviny. Zistilo sa tiež, že aspoň časť obidvoch vedľajších produktov sa predávala na domácom trhu a že nebol zavedený žiadny systém na meranie skutočného množstva CPC dovážaného bez cla zapracovaného do vedľajších produktov vyvážaných alebo predávaných na domácom trhu.

                  (60)

                  Celkovo sa konštatuje, že spolupracujúci vyvážajúci vývozca nebol schopný preukázať, že sú splnené príslušné ustanovenia dokumentu o politike zahraničného obchodu.

            3.4.   Záver týkajúci sa systému AAS

                  (61)

                  Oslobodenie od dovozného cla je subvenciou v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, t. j. predstavuje finančnú pomoc zo strany indickej vlády, pretože znižuje príjem z cla, ktoré by inak bolo splatné, a poskytuje prešetrovanému vývozcovi výhodu, pretože zvyšuje jeho likviditu.

                  (62)

                  Okrem toho podsystém AAS pre fyzický vývoz je zo zákona jasne podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť získať výhody vyplývajúce z týchto systémov.

                  (63)

                  Podsystém využívaný v tomto prípade nie je možné považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňa pravidlá stanovené v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Indická vláda účinne neuplatňovala kontrolný systém alebo postup na potvrdenie toho, či a v akých množstvách sa vstupy spotrebovali pri výrobe vyvážaného výrobku (bod 4 prílohy II k základnému nariadeniu a v prípade systémov náhradného vrátenia cla oddiel II bod 2 prílohy III k základnému nariadeniu). Zároveň sa konštatuje, že normy SION pre prešetrovaný výrobok neboli dostatočne presné a samé osebe nemôžu predstavovať kontrolný systém skutočnej spotreby, pretože forma týchto štandardných noriem neumožňuje indickej vláde dostatočne presne skontrolovať, aké množstvá vstupov sa spotrebovali pri výrobe vyvážaných výrobkov. Okrem toho indická vláda nevykonala žiadne ďalšie preskúmanie na základe skutočne použitých vstupov, i keď by to pri absencii účinne uplatňovaného kontrolného systému bolo potrebné (bod 5 prílohy II a oddiel II bod 3 prílohy III k základnému nariadeniu).

                  (64)

                  Tento podsystém je preto napadnuteľný.

            3.5.   Výpočet výšky subvencie

                  (65)

                  Vzhľadom na to, že neexistujú prípustné systémy vrátenia cla alebo systémy náhradného vrátenia cla, je odpustenie dovozných ciel, ktoré sú obvykle splatné pri dovoze vstupov, napadnuteľnou výhodou.

                  (66)

                  Keďže neexistovali žiadne spoľahlivé dôkazy svedčiace o opaku, výška subvencie pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu sa vypočítala na základe ušlého dovozného cla (základné clo a osobitné dodatočné clo) na materiál dovezený v rámci podsystému počas obdobia revízneho prešetrovania (čitateľ). V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia boli poplatky nevyhnutne spojené so získaním subvencie odrátané od sumy subvencie, ak došlo k uplatneniu oprávnených nárokov. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozdelila podľa obratu z vývozu prešetrovaného výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.

                  (67)

                  Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu je 0,30 %.

            4.   Systém orientovaný na trh (FMS)

      4.1.   Právny základ

                  (68)

                  Podrobný opis systému FMS je uvedený v odseku 3.14 dokumentu FTP 09 – 14 a v odseku 3.8 príručky HOP I 09 – 14.

            4.2.   Oprávnenosť

                  (69)

                  Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia.

            4.3.   Vykonávanie v praxi

                  (70)

                  V rámci tohto systému vývoz všetkých výrobkov vrátane vývozu grafitových elektródových systémov do krajín uvedených v tabuľkách 1 a 2 v dodatku 37(C) k príručke HOP I 09 – 14 je oprávnený na úver na clo rovnajúci sa 3 % hodnoty FOB (free on board – vyplatené na loď). Od 1. apríla 2011 vzniká pri vývoze všetkých výrobkov do krajín uvedených v tabuľke 3 dodatku 37(C) (prioritné trhy) nárok na úver na clo zodpovedajúci 4 % hodnoty FOB. Určité druhy vývozných činností sú z tohto systému vylúčené, napr. vývoz dovážaného tovaru alebo prekladaného tovaru, zamýšľaný vývoz, vývoz služieb a obrat vývozu jednotiek pôsobiacich v osobitných hospodárskych zónach/jednotiek orientovaných na vývoz.

                  (71)

                  Úvery na clo v rámci systému FMS sú voľne prevoditeľné a platné 24 mesiacov od dátumu vydania príslušného osvedčenia o nároku na úver. Môžu sa použiť na uhradenie ciel pri následnom dovoze akýchkoľvek vstupov alebo tovaru vrátane investičného majetku.

                  (72)

                  Osvedčenie o nároku na úver vydáva prístav, odkiaľ sa vývoz uskutočnil, po uskutočnení vývozu alebo odoslaní tovaru. Pokiaľ žiadateľ poskytne orgánom kópie všetkých príslušných vývozných dokladov (napr. vývozný príkaz, faktúry, vývozný colný doklad, potvrdenia o vykonaní bankového prevodu), indická vláda nemá žiadnu diskrečnú právomoc rozhodovať o poskytovaní úverov na clo.

                  (73)

                  Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca získal počas obdobia revízneho prešetrovania výhody v rámci systému FMS.

            4.4.   Záver týkajúci sa systému FMS

                  (74)

                  Systém FMS poskytuje subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver na clo poskytnutý v rámci systému FMS predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže úver sa napokon použije na vyrovnanie dovozných ciel, čím sa zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by inak bolo splatné. Úver na clo v rámci systému FMS navyše poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zlepšuje jeho likviditu.

                  (75)

                  Systém FMS je navyše zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.

                  (76)

                  Tento systém nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Vývozca nemá žiadnu povinnosť skutočne spotrebovať vo výrobnom procese tovar, ktorý bol dovezený bez cla, a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne použitým vstupom. Nie je zavedený systém ani postup, ktoré by potvrdzovali, ktoré vstupy (vrátane ich množstva a pôvodu) sa spotrebovali vo výrobnom procese vyvážaného výrobku, a teda či došlo k nadmernému zaplateniu dovozného cla v zmysle písm. i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca má nárok na výhody v rámci systému FMS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na získanie výhody stačí, aby vývozca jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakého vstupu. Nárok na výhody v rámci systému FMS majú teda dokonca aj tí vývozcovia, ktorí obstarávajú všetky svoje vstupy miestne a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstup. Okrem toho vývozca môže použiť úvery na clo v rámci systému FMS na účely dovozu investičného majetku, i keď na investičný majetok sa prípustné systémy vrátenia cla nevzťahujú, ako sa stanovuje v bode i) prílohy I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebúva pri výrobe vyvážaných výrobkov. Komisia okrem toho konštatuje, že indická vláda nevykonala žiadne ďalšie preskúmanie na základe skutočných vstupov a transakcií s cieľom stanoviť, či došlo k preplatkom.

            4.5.   Výpočet výšky subvencie

                  (77)

                  Keďže neexistovali žiadne spoľahlivé dôkazy svedčiace o opaku, výška napadnuteľných subvencií sa vypočítala na základe výhody poskytnutej príjemcovi, o ktorej sa zistilo, že existovala počas obdobia revízneho prešetrovania a ktorú žiadatelia v čase vývoznej transakcie zaúčtovali na základe časového rozlíšenia ako príjem. V súlade s článkom 7 ods. 2 a 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie (čitateľ) rozdelila podľa obratu z vývozu prešetrovaného výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.

                  (78)

                  Na základe uvedeného bola pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu stanovená v súvislosti s týmto systémom sadzba subvencie vo výške 0,13 %.

         Zrušenie a nahradenie systému FMS

                  (79)

                  Po nadobudnutí účinnosti dokumentu FTP 15 – 20 dňa 1. apríla 2015 sa systém FMS spolu s ďalšími štyrmi systémami zlúčil do systému stimulov pre vývoz tovaru (Merchandise Export Incentive Scheme, ďalej len „MEIS“), ktorý je opísaný v odôvodneniach 83 až 100. Ako už bolo vysvetlené v dokumente s názvom „To najlepšie zo zahraničnej obchodnej politiky na roky 2015 – 2020“ (13), ktorý uverejnilo Generálne riaditeľstvo indickej vlády pre zahraničný obchod: „Predtým existovalo 5 rôznych systémov (systém orientovaný na výrobky, systém orientovaný na výrobky s prepojením na trh, systém orientovaný na trh, poukaz na stimuly v poľnohospodárskej infraštruktúre, VKGUY) na odmeňovanie vývozu tovaru s rôznymi druhmi colných poukazov s rôznymi podmienkami (sektorové alebo súvisiace len so skutočným používateľom) súvisiacich s ich používaním. V súčasnosti sa všetky tieto systémy zlúčili do jedného systému, a to do systému vývozu tovaru z Indie […].“

                  (80)

                  Prešetrovaním sa zistilo, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca prešiel zo systému FMS na systém MEIS ihneď po zrušení systému FMS.

                  (81)

                  So zreteľom na odôvodnenia 79 a 80 Komisia usudzuje, že subvencovanie poskytované v rámci systému FMS nebolo zastavené, len sa zlúčilo a premenovalo, a že výhody vyplývajúce zo systému FMS sa naďalej poskytujú na základe nového systému. Na tomto základe sa systém FMS považuje za napadnuteľný až do jeho zrušenia.

            5.   Systém vývozu tovaru z Indie (Merchandise Export from India Scheme, ďalej len „MEIS“)

      5.1.   Právny základ

                  (82)

                  Podrobný opis systému MEIS sa nachádza v kapitole 3 dokumentu FTP 15 – 20 a v kapitole 3 príručky HOP I 15 – 20.

                  (83)

                  Systém MEIS nadobudol účinnosť 1. apríla 2015, t. j. v polovici obdobia revízneho prešetrovania. Treba pripomenúť, že ako už bolo vysvetlené v odôvodneniach 79 až 81, systém MEIS je nástupcom systému FMS a ďalších štyroch systémov (systém orientovaný na výrobky, systém orientovaný na výrobky s prepojením na trh, poukaz na stimuly v poľnohospodárskej infraštruktúre a VKGUY).

            5.2.   Oprávnenosť

                  (84)

                  Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia.

            5.3.   Vykonávanie v praxi

                  (85)

                  Oprávnené spoločnosti môžu využívať systém MEIS vývozom konkrétnych výrobkov do konkrétnych krajín, ktoré sú zaradené do skupiny A („tradičné trhy“ vrátane všetkých členských štátov EÚ), do skupiny B („vznikajúce trhy a orientované trhy“) a do skupiny C („ostatné trhy“). Krajiny patriace do jednotlivých skupín a zoznam výrobkov s príslušnými sadzbami odmeňovania sú uvedené v tabuľke 1 a tabuľke 2 v dodatku 3B dokumentu FTP 15 – 20.

                  (86)

                  Výhody majú podobu úveru na clo zodpovedajúceho percentu hodnoty FOB vývozu. V prípade grafitových elektródových systémov sa zistilo, že počas obdobia revízneho prešetrovania predstavuje tento percentuálny podiel 2 % v prípade vývozu do krajín skupiny B a 0 % v prípade vývozu do krajín skupiny A a C. Určité druhy vývozu sú z tohto systému vylúčené, napr. vývoz dovážaného tovaru alebo prekladaného tovaru, zamýšľaný vývoz, vývoz služieb a obrat vývozu jednotiek pôsobiacich v osobitných hospodárskych zónach/jednotiek orientovaných na vývoz.

                  (87)

                  Úvery na clo v rámci systému MEIS sú voľne prevoditeľné a platné 18 mesiacov od dátumu vydania. Možno ich použiť na: i) platbu ciel na dovoz vstupov alebo tovaru vrátane investičného majetku, ii) platbu spotrebnej dane z domáceho obstarávania vstupov alebo tovaru vrátane investičného majetku a platby, iii) platbu dane zo služieb na obstarávanie služieb.

                  (88)

                  Žiadosť o uplatnenie výhod v rámci systému MEIS sa musí predložiť online na webovom sídle Generálneho riaditeľstva pre za hraničný obchod. K online žiadosti sa musia priložiť príslušné doklady (colné doklady, potvrdenie o vykonaní bankového prevodu a doklad o vylodení). Príslušný regionálny orgán indickej vlády vydá úver na clo po preskúmaní uvedených dokladov. Pokiaľ vývozca poskytne príslušné doklady, regionálny orgán nemá žiadnu diskrečnú právomoc rozhodovať o poskytovaní úverov na clo.

                  (89)

                  Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca získal počas obdobia revízneho prešetrovania výhody v rámci MEIS.

            5.4.   Záver týkajúci sa systému MEIS

                  (90)

                  Systém MEIS poskytuje subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver na clo poskytnutý v rámci systému MEIS predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže úver sa napokon použije na vyrovnanie dovozných ciel, čím sa zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by inak bolo splatné. Úver na clo v rámci systému MEIS navyše poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zlepšuje jeho likviditu.

                  (91)

                  Systém MEIS je navyše zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.

                  (92)

                  Tento systém nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Vývozca nemá žiadnu povinnosť skutočne spotrebovať vo výrobnom procese tovar, ktorý bol dovezený bez cla, a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne použitým vstupom. Neexistuje žiadny systém ani postup, prostredníctvom ktorého by sa dalo potvrdiť, ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku, alebo či došlo k nadmernému zaplateniu dovozného cla v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca má nárok na výhody v rámci systému MEIS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na získanie výhody stačí, aby vývozca jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu. Nárok na výhody v rámci systému MEIS majú teda dokonca aj tí vývozcovia, ktorí obstarávajú všetky svoje vstupy miestne a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstup. Okrem toho vývozca môže použiť úvery na clo v rámci systému MEIS na účely dovozu investičného majetku, i keď na investičný majetok sa prípustné systémy vrátenia cla nevzťahujú, ako sa stanovuje v bode i) prílohy I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebúva pri výrobe vyvážaných výrobkov. Indická vláda navyše nevykonala žiadne ďalšie preskúmanie na základe skutočných vstupov a transakcií s cieľom stanoviť, či došlo k preplatkom.

                  (93)

                  Vývoz do Európskej únie nebol počas obdobia revízneho prešetrovania priamo oprávnený na systém MEIS, keďže členské štáty EÚ sú súčasťou krajín skupiny A, ktorá počas uvedeného obdobia nebola oprávnená na získanie výhod v rámci systému MEIS. Na základe toho indická vláda tvrdila, že systém MEIS by sa nemal považovať za napadnuteľný. Avšak úvery na clo v rámci systému MEIS získané z vývozu grafitových elektródových systémov do tretích krajín sú voľne prevoditeľné a možno ich použiť na vyrovnanie dovozných ciel za vstupy zapracované do prešetrovaného výrobku aj vtedy, keď sa vyváža do Únie. Z tohto dôvodu sa dospelo k záveru, že v rámci systému MEIS sa poskytovali výhody pre vývoz grafitových elektródových systémov vo všeobecnosti vrátane vývozu do Únie, a toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

                  (94)

                  Indická vláda po poskytnutí informácií zopakovala svoje tvrdenie, že keďže na výhody v rámci systému MEIS bol počas obdobia revízneho prešetrovania priamo oprávnený len vývoz do tretích krajín mimo EÚ, systém nemožno považovať za napadnuteľný. Indická vláda však nepredložila nové argumenty, ktoré by spochybnili zistenia uvedené v odôvodnení 93, a najmä skutočnosť, že úvery na clo získané z vývozu grafitových elektródových systémov do tretích krajín sú voľne prevoditeľné a možno ich použiť na vyrovnanie dovozných ciel za vstupy zapracované do prešetrovaného výrobku pri jeho vývoze do Európskej únie. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

            5.5.   Výpočet výšky subvencie

                  (95)

                  Výška napadnuteľných subvencií sa vypočítala na základe výhody poskytnutej príjemcovi, o ktorej sa zistilo, že existovala počas obdobia revízneho prešetrovania, a ktorú žiadatelia v čase vývoznej transakcie zaúčtovali na základe časového rozlíšenia ako príjem.

                  (96)

                  Zistilo sa, že hoci systém MEIS, ako aj jeho predchodca, t. j. systém FMS, boli v platnosti počas šiestich mesiacov (prvá polovica obdobia revízneho prešetrovania v prípade systému FMS a druhá polovica v prípade systému MEIS), výška napadnuteľných subvencií poskytovaných v rámci systému MEIS dosahovala približne trojnásobok sumy poskytovanej v rámci systému FMS.

                  (97)

                  Pri poskytnutí informácií Komisia v súlade s článkom 7 ods. 2 a 3 základného nariadenia rozdelila túto výšku subvencie (čitateľ) podľa obratu z vývozu prešetrovaného výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.

                  (98)

                  Indická vláda tvrdila, že metóda výpočtu Komisie opísaná v odôvodnení 97 viedla k započítaniu výhod v rámci systému MEIS dvakrát, raz pre vývoz do krajín priamo oprávnených na systém MEIS a raz pre celosvetový vývoz (vrátane vývozu do Únie). Avšak vzhľadom na to, že metóda výpočtu opísaná v odôvodnení 97 spočíva vo vydelení výhody poskytnutej na celý vývoz len obratom z vývozu (vrátane vývozu do Únie), nedošlo k duplicitnému započítaniu výhod. Tvrdenie sa preto zamietlo.

                  (99)

                  V každom prípade nie je v súvislosti s týmto revíznym prešetrovaním potrebné stanoviť presnú sadzbu subvencií v rámci systému MEIS, keďže existujú dostatočné dôkazy o pokračovaní subvencovania na základe zistení, ktoré boli vykonané v súvislosti s inými prešetrovanými systémami. Je preto dôležité iba stanoviť, že výhody, ktoré poskytoval systém FMS, sa naďalej poskytovali prostredníctvom systému MEIS, keďže systém MEIS je pokračovateľom systému FMS, ako sa uvádza v odôvodneniach 79 až 81. Na uvedený účel Komisia prepočítala sadzbu subvencie čo najkonzervatívnejším spôsobom použitím najväčšieho dostupného menovateľa, t. j. celkového obratu grafitových elektródových systémov. Na základe toho bola pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu vypočítaná v súvislosti s týmto systémom sadzba subvencie vo výške 0,31 %. Táto sadzba predstavuje dolnú hranicu sadzby subvencie počas obdobia revízneho prešetrovania.

                  (100)

                  Je potrebné poznamenať, že sa očakáva, že sa sadzba subvencovania v rámci tohto systému po období revízneho prešetrovania značne zvýši, keďže verejným oznámením č. 44/2015-2020 z 29. októbra 2015 rozšírila indická vláda výhodu v podobe sadzby vo výške 2 % na skupiny A a C, a tým rozšírila pokrytie trhu systémom MEIS na všetky krajiny, a najmä na členské štáty EÚ. Týmto vývojom sa bude zvyšovať úroveň subvencovania v porovnaní s tým, čo sa zistilo počas obdobia revízneho prešetrovania. Keďže o výhody v rámci systému MEIS možno totiž v zásade žiadať v súvislosti s akýmkoľvek vývozom, očakáva sa, že sadzba subvencie pre tento systém sa výrazne zvýši a dosiahne úroveň 2 %.

            6.   Systém podpory vývozu investičného majetku (Export Promotion Capital Goods Scheme, ďalej len „EPCGS“)

      6.1.   Právny základ

                  (101)

                  Podrobný opis systému je uvedený v kapitole 5 dokumentov FTP 09 – 14 a FTP 15 – 20, ako aj v kapitole 5 príručiek HOP I 09 – 14 a HOP I 15 – 20.

            6.2.   Oprávnenosť

                  (102)

                  Tento systém sú oprávnení využívať výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov a poskytovateľov služieb.

            6.3.   Vykonávanie v praxi

                  (103)

                  Pod podmienkou vývoznej povinnosti môže spoločnosť doviezť investičný majetok so zníženou sadzbou cla. Vývozná povinnosť je povinnosť vyviezť minimálnu hodnotu tovaru, ktorá v závislosti od vybraného podsystému zodpovedá šesťnásobku alebo osemnásobku sumy ušetreného cla. Na tento účel indická vláda vydáva (na žiadosť a po uhradení poplatku) licenciu pre systém EPCGS. V tomto systéme sa ukladá znížená sadzba dovozného cla vo výške 3 %, uplatniteľná na všetok investičný majetok dovezený v rámci systému. Na účely splnenia vývoznej povinnosti sa dovezený investičný majetok musí použiť na výrobu určitého množstva vyvážaného tovaru počas určitého obdobia. V rámci systému EPCGS sa môže investičný majetok dovážať aj s nulovou sadzbou cla, ale v takom prípade je obdobie na splnenie vývoznej povinnosti kratšie.

                  (104)

                  Držiteľ licencie systému EPCGS môže získať investičný majetok aj z domácich zdrojov. V takom prípade môže domáci výrobca investičného majetku využiť výhodu na bezcolný dovoz komponentov potrebných na výrobu takéhoto investičného majetku. Domáci výrobca si v súvislosti s dodávkou investičného majetku držiteľovi licencie na používanie systému EPCGS môže alternatívne uplatniť nárok na výhodu pre zamýšľaný vývoz.

                  (105)

                  Rovnako ako v pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca počas obdobia revízneho prešetrovania naďalej využíval systém EPCGS.

            6.4.   Záver týkajúci sa systému EPCGS

                  (106)

                  Zo systému EPCGS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie cla predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže takáto úľava znižuje jej príjem z cla, ktoré by inak bolo splatné. Okrem toho zníženie cla poskytuje vývozcovi výhodu, pretože clá ušetrené pri dovoze zvyšujú likviditu spoločnosti.

                  (107)

                  Okrem toho je systém EPCGS zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, keďže takéto licencie nemožno získať bez záväzku uskutočniť vývoz. Považuje sa preto za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.

                  (108)

                  Systém EPCGS nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Na investičný majetok sa takéto prípustné systémy nevzťahujú, ako sa uvádza v bode I prílohy I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebuje pri výrobe vyvážaných výrobkov.

            6.5.   Výpočet výšky subvencie

                  (109)

                  Výška napadnuteľných subvencií sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe nezaplateného cla za dovezený investičný majetok rozloženého na obdobie, ktoré odzrkadľuje bežné obdobie odpisovania tohto investičného majetku v dotknutom odvetví. Takto vypočítaná suma, ktorá sa vzťahuje na obdobie revízneho prešetrovania, bola upravená pripočítaním úroku za toto obdobie, aby zodpovedala celkovej hodnote peňazí v čase. Na tento účel sa považovala za primeranú komerčná úroková sadzba platná v Indii počas obdobia revízneho prešetrovania.

                  (110)

                  V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto suma subvencie rozdelila podľa príslušného obratu vývozu počas obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, keďže subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá podľa vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.

                  (111)

                  Na základe uvedeného bola pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu stanovená v súvislosti s týmto systémom sadzba subvencie vo výške 0,27 %.

                  (112)

                  Po poskytnutí informácií spolupracujúci vyvážajúci výrobca tvrdil, že na výpočet sadzby subvencie v rámci tohto systému sa mala výška subvencie rozdeliť podľa celkového obratu spoločnosti vrátane vývozu aj domáceho predaja, a nielen podľa obratu z vývozu. Svoje tvrdenie odôvodnil skutočnosťou, že stroje využívajúce subvencovanie v rámci systému EPCGS môžu byť použité aj na výrobu výrobkov predávaných na domácom trhu, a odvolával sa na článok F písm. b) bod 2 Usmernení na výpočet výšky subvencie pri prešetrovaniach vyrovnávacích ciel (14) (ďalej len „usmernenia“), ktorý obsahuje pokyn týkajúci sa výpočtu sadzieb subvencie pre nevývozné subvencie. Možnosť vyrábať grafitové elektródové systémy predávané na domácom trhu strojmi dovážanými v rámci systému EPCGS však nespochybňuje kvalifikáciu systému EPCGS ako vývoznej subvencie, keďže táto subvencia, ako je vysvetlené v odôvodneniach 103 a 107, je zo zákona podmienená uskutočnením vývozu. Z toho dôvodu sa článok F písm. b) bod 2 usmernení, ktorý sa týka nevývozných subvencií, nevzťahoval na výpočet pre systém EPCGS a tvrdenie sa zamietlo. Okrem toho sa pripomína, že metóda výpočtu použitá pre systém EPCGS v tomto konaní je rovnaká ako metóda výpočtu použitá v iných konaniach týkajúcich sa grafitových elektródových systémov s pôvodom v Indii, t. j. v pôvodnom prešetrovaní [pozri odôvodnenie 57 nariadenia Komisie (ES) č. 1008/2004 (15)], čiastočnom priebežnom revíznom prešetrovaní [pozri odôvodnenie 54 nariadenia (ES) č. 1354/2008] a v prvom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti [pozri odôvodnenie 47 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1185/2010].

            7.   Systém vývozných úverov (Export Credit Scheme, ďalej len „ECS“)

                  (113)

                  Žiadatelia tvrdili, že v rámci systému ECS indická centrálna banka (Reserve Bank of India, ďalej len „RBI“) zavádza maximálny strop úrokových sadzieb pre vývozné úvery poskytované zo strany bánk. Tento strop bol údajne nastavený na štandardnú základnú diskontnú sadzbu banky mínus 2,5 %.

                  (114)

                  Zistilo sa však, že maximálny strop úrokových sadzieb uložených bankám na vývozné úvery v INR bol zrušený s účinnosťou od 1. júla 2010 hlavným obežníkom RBI „Master Circular DBOD No DIR(Exp.) BC 06/04.02.002/2010-11“ a že maximálny strop úrokových sadzieb uložených bankám na vývozné úvery v cudzej mene bol zrušený s účinnosťou od 5. mája 2012 hlavným obežníkom „Master Circular DBOD No DIR(Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012“, s výnimkou obmedzeného počtu osobitných priemyselných odvetví. Grafitový elektródový systém nebol zaradený do zoznamu výnimiek a v súlade s platným právnym základom nebol preto systém ECS k dispozícii výrobcom grafitových elektródových systémov počas obdobia revízneho prešetrovania.

                  (115)

                  Prešetrovaním sa potvrdilo, že skutočné sadzby, ktoré získal spolupracujúci vyvážajúci výrobca pre svoje pôžičky, boli rovnaké alebo len mierne odlišné od základných sadzieb príslušných bánk poskytujúcich úvery. Keďže zároveň nič nenasvedčovalo tomu, že RBI rozhoduje o základnej sadzbe bánk, dospelo sa k záveru, že o sadzbách na vývozné úvery rozhodovali slobodne banky.

                  (116)

                  Treba poznamenať, že krátko po období revízneho prešetrovania oznámila RBI nový systém vyrovnávania úrokov pre vývozný úver pred odoslaním a po ňom v rupiách („Interest Equalisation Scheme on Pre and Post Shipment Rupee Export Credit“) v hlavnom obežníku „Master Circular DBR.Dir.BC.No.62/04.02.001/2015-16“ zo 4. decembra 2015. Tento systém je k dispozícii pre vývoz širokého sortimentu výrobkov vrátane grafitových elektródových systémov bez ohľadu na veľkosť vyvážajúceho výrobcu a pre akýkoľvek vývoz pre malé a stredné podniky. Na základe toho sa nedá vylúčiť, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca začal využívať alebo začne využívať tento systém v budúcnosti. Avšak k získaným výhodám, ak sa získajú, by došlo po období revízneho prešetrovania.

                  (117)

                  Vzhľadom na uvedené Komisia v súvislosti s týmto revíznym prešetrovaním pred uplynutím platnosti nepovažuje za potrebné vykonať zistenia o tomto systéme.

            8.   Systém oslobodenia od dane z elektrickej energie (Electricity Duty Exemption Scheme, ďalej len „EDES“)

                  (118)

                  Na základe politiky podpory priemyslu z roku 2004 štát Madhjapradéš ponúka priemyselným podnikom, ktoré investujú do výroby elektrickej energie pre vlastnú spotrebu, oslobodenie od dane z elektrickej energie.

            8.1.   Právny základ

                  (119)

                  Systém oslobodenia od dane z elektrickej energie, ktorý uplatňuje madhjapradéšska vláda, je opísaný v oddiele 3-B zákona o dani z elektrickej energie z roku 1949.

            8.2.   Oprávnenosť

                  (120)

                  Oprávnený na tento systém je každý výrobca, ktorý investuje určitú výšku kapitálu do konštrukcie elektrárne v štáte Madhjapradéš.

            8.3.   Vykonávanie v praxi

                  (121)

                  Podľa oznámenia madhjapradéšskej vlády č. 5691-XIII-2004 z 29. septembra 2004 môžu spoločnosti alebo osoby, ktoré investujú do nových podnikových elektrární s kapacitou viac ako 10 kilowattov získať od madhjapradéšskeho inšpektorátu pre elektrickú energiu osvedčenie o oslobodení od dane z elektrickej energie. Výnimka sa udeľuje len pre elektrickú energiu vyrábanú na vlastnú spotrebu a len pokiaľ nová podniková elektráreň nenahrádza staršiu. Výnimka sa poskytuje na obdobie piatich rokov.

                  (122)

                  Oznámením č. 3023/F-4/3/13/03 z 5. apríla 2005 madhjapradéšska vláda oslobodila prvú elektráreň, ktorú postavil spolupracujúci vyvážajúci výrobca („elektráreň s kapacitou 30 MW“), na obdobie 10 rokov s účinnosťou od 6. apríla 2005. Treba poznamenať, že toto oznámenie sa vzťahovalo len na spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu a z tohto dôvodu predstavovalo výnimku zo všeobecného 5-ročného obdobia platnosti výnimky stanoveného v oznámení č. 5691-XIII-2004. Možno teda predpokladať, že tento stimul sa neposkytuje systematicky podľa kritérií jasne stanovených zákonom alebo nariadením.

                  (123)

                  Oznámením č. 4328-XIII-2006 z 21. júla 2006 madhjapradéšska vláda zaviedla odlišné obdobia platnosti výnimky v trvaní 5, 7 alebo 10 rokov v závislosti od hodnoty investície subvencovanej elektrárne.

                  (124)

                  Podľa listu madhjapradéšskej vlády zo 4. februára 2015 sa druhej elektrárni („elektráreň s kapacitou 33 MW“) spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu poskytla 7-ročná výnimka od 10. júna 2009 do 9. júna 2016.

            8.4.   Záver týkajúci sa systému EDES

                  (125)

                  V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie vypočítala na základe nezaplatenej dane z predaja elektrickej energie nakupovanej v období revízneho prešetrovania (čitateľ) a celkového obratu z predaja spoločnosti (menovateľ), keďže systém EDES nie je závislý od uskutočnenia vývozu a používanie elektrickej energie sa neobmedzuje iba na výrobu prešetrovaného výrobku.

                  (126)

                  Na základe uvedeného bola pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu stanovená v súvislosti s týmto systémom sadzba subvencie vo výške približne 2 %.

                  (127)

                  Elektráreň s kapacitou 30 MW, ktorú prevádzkoval spolupracujúci vyvážajúci výrobca, však prestala byť oprávnená na využívanie systému EDES v apríli 2015 (t. j. počas obdobia revízneho prešetrovania), a to podľa oznámenia č. 3023/F-4/3/13/03 uvedeného v odôvodnení 122. Prešetrovaním sa potvrdilo, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca nevyužíval výhody z oslobodenia od dane pre túto elektráreň po tomto dátume.

                  (128)

                  Čo sa týka elektrárne s kapacitou 33 MW, jej oprávnenosť sa skončila v júni 2016, ako sa už vysvetlilo v odôvodnení 124. Keďže overovanie na mieste bolo vykonané aj v júni 2016, nebolo možné overiť na mieste, či sa po tomto dátume výhody skutočne prestali poskytovať. Na druhej strane, keďže uplynutie platnosti výhod bolo možné overiť v prípade elektrárne s kapacitou 30 MW, neexistuje žiadny opodstatnený dôvod spochybňovať, že platnosť výhod uplynula načas aj v prípade elektrárne s kapacitou 33 MW.

                  (129)

                  V súvislosti s uplynutím platnosti výhod v rámci tohto systému Komisia zistila, že vyvážajúci výrobca prestal využívať tento systém. Komisia v každom prípade v súvislosti s týmto revíznym prešetrovaním pred uplynutím platnosti nepovažuje za potrebné vykonať zistenia o tomto systéme, keďže, ako bolo zistené predtým, existujú dostatočné dôkazy, na základe ktorých možno vyvodiť pokračovanie subvencovania na základe systémov, v súvislosti s ktorými Komisia vykonáva zistenia.

            9.   Výška napadnuteľných subvencií

                  (130)

                  Výška napadnuteľných subvencií v súlade s ustanoveniami základného nariadenia, vyjadrená ad valorem, bola v prípade spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu takáto:

                     Tabuľka 1

                              Systémy

                              DDS

                              AAS

                              FMS

                              MEIS

                              EPCGS

                              Spolu

                              HEG Limited (%)

                              2,02

                              0,30

                              0,13

                              0,31

                              0,27

                              3,03

                  (131)

                  Celková výška subvencovania prekračuje minimálnu prahovú hodnotu uvedenú v článku 14 ods. 5 základného nariadenia.

                  (132)

                  Indická vláda uviedla, že nespolupracujúci vyvážajúci výrobca Graphite India Limited (ďalej len „GIL“) nevyužíva žiadny z piatich napadnuteľných systémov, o ktorých sa zistilo, že sa nimi poskytujú výhody pre spoločnosť HEG, a to na základe týchto tvrdení:

                              a)

                              V súvislosti s vývozom do Únie počas obdobia revízneho prešetrovania sa neposkytol žiadny úver na clo v rámci systému DDS.

                              b)

                              Systém FMS bol ukončený počas obdobia revízneho prešetrovania a v budúcnosti nebude pre vyvážajúcich výrobcov poskytovať výhody.

                              c)

                              Pokiaľ ide o grafitové elektródové systémy, systém MEIS nebol počas obdobia revízneho prešetrovania k dispozícii pre vývoz do Únie.

                              d)

                              Počas obdobia revízneho prešetrovania nebola spoločnosti GIL poskytnutá žiadna licencia AAS alebo EPCGS.

                  (133)

                  Tieto tvrdenia sa však musia zamietnuť z týchto dôvodov:

                              a)

                              Aj keby spoločnosť GIL nedostala úver na clo v rámci systému DDS na svoj vývoz do Únie, stále by nebolo možné vyvodiť záver, že sa týmto systémom neposkytli spoločnosti GIL výhody. Sadzba subvencie v rámci systému DDS sa v skutočnosti vypočítava na základe všetkých vývozov spoločnosti, ktoré zahŕňajú aj vývozy do tretích krajín.

                              b)

                              Hoci sa pri prešetrovaní potvrdilo, že systém FMS sa počas obdobia revízneho prešetrovania ukončil, zároveň sa zistilo, ako je opísané v odôvodneniach 79 až 81, že výhody vyplývajúce zo systému FMS pred jeho skončením sa naďalej poskytovali v rámci nového systému MEIS, ktorý nadobudol účinnosť okamžite po ukončení systému FMS.

                              c)

                              Ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 93, zo samotnej skutočnosti, že vývoz do Únie nie je priamo oprávnený na úvery na clo v rámci systému MEIS, nie je možné vyvodiť záver, že vyvážajúci výrobca nemá vo všeobecnosti výhody zo systému MEIS v súvislosti so svojou vývoznou alebo výrobnou činnosťou. Úvery na clo v rámci systému MEIS získané z vývozu grafitových elektródových systémov do tretích krajín sú totiž voľne prevoditeľné a možno ich použiť na vyrovnanie dovozných ciel na vstupy zapracované do prešetrovaného výrobku, a to aj vtedy, keď sa vyváža do Európskej únie. Usudzuje sa preto, že tieto úvery na clo poskytujú výhody pre vývoz grafitových elektródových systémov, ako aj výrobu spoločnosti GIL vo všeobecnosti vrátane vývozu do Únie.

                              d)

                              Aj keby spoločnosť GIL nedostala počas obdobia revízneho prešetrovania nové licencie v rámci systémov AAS alebo EPCGS, stále by nebolo možné vyvodiť záver, že sa týmito systémami neposkytujú spoločnosti GIL výhody. Spoločnosť GIL mohla využívať príslušné systémy na základe využívania licencií udelených pred obdobím revízneho prešetrovania. V tejto súvislosti je vhodné poznamenať, že kým spolupracujúcemu vyvážajúcemu výrobcovi nebola počas obdobia revízneho prešetrovania poskytnutá žiadna nová licencia v rámci systémov AAS alebo EPCGS, zistilo sa, že sú jej naďalej poskytované výhody v rámci oboch systémov, a to na základe využívania licencií udelených pred obdobím revízneho prešetrovania.

                  (134)

                  Podľa žiadosti o revízne prešetrovanie spoločnosť GIL využívala tie isté napadnuteľné systémy ako spolupracujúci vyvážajúci výrobca. Nie sú k dispozícii žiadne informácie, ktoré by naznačovali opak. Týmto prešetrovaním sa v skutočnosti ukázalo, že dva systémy, ktoré využívala spoločnosť GIL a ktoré boli predmetom vyrovnávacích opatrení v pôvodnom prešetrovaní (DDS a EPCGS), naďalej existujú a poskytujú výhody spolupracujúcemu vývozcovi. Na základe týchto dostupných skutočností a v súlade s článkom 28 základného nariadenia sa dospelo k záveru, že subvencovanie na celoštátnej úrovni počas obdobia revízneho prešetrovania pokračovalo.

            10.   Záver týkajúci sa pravdepodobnosti pokračovania subvencovania

                  (135)

                  Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca počas obdobia revízneho prešetrovania naďalej využíval výhody z napadnuteľného subvencovania zo strany indických orgánov. V odôvodnení 134 sa preukázalo, že subvencovanie pokračovalo aj na celoštátnej úrovni.

                  (136)

                  Napadnuteľné systémy subvencovania poskytujú opakované výhody a nič nenaznačuje tomu(s výnimkou systému FMS, ktorý bol okamžite nahradený systémom MEIS), že tieto systémy budú v najbližšej budúcnosti ukončené, alebo že spolupracujúci vyvážajúci výrobca by v rámci týchto systémov prestal získavať výhody. Naopak, tieto systémy boli počas obdobia revízneho prešetrovania obnovené ako súčasť zahraničnej obchodnej politiky na roky 2015 – 2020, ktorá zostane v platnosti až do marca 2020. Okrem toho je potrebné pripomenúť, že po období revízneho prešetrovania i) sa sadzba subvencie v rámci systému MEIS zvýšila, ako je preukázané v odôvodneniach 96 a 100, a ii) subvencovanie pre systém vývozných úverov bol znovu aktivovaný, ako je preukázané v odôvodnení 116. Každý vývozca je navyše oprávnený na niekoľko systémov subvencovania.

                  (137)

                  Takisto sa preskúmalo, či by sa v prípade zrušenia opatrení vyvážal do Únie významný objem tovaru. Na tento účel sa analyzovali tieto prvky: výrobná kapacita a voľná kapacita v Indii, vývoz z Indie do iných tretích krajín a atraktívnosť trhu Únie.

                  (138)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení 30, spolupracoval iba jeden vyvážajúci výrobca v Indii, ktorý predstavoval iba polovicu z celkovej indickej výrobnej kapacity. Zistenia uvedené v ďalších oddieloch sa preto zakladali na dostupných skutočnostiach v súlade s článkom 28 základného nariadenia. Komisia v tejto súvislosti použila informácie, ktoré poskytol spolupracujúci vyvážajúci výrobca, žiadosť o revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti, databázu OSN, štatistiku Generálneho riaditeľstva pre obchodné spravodajstvo a štatistiku (ďalej len „DGCIS“), ktorú poskytla indická vláda, ako aj verejne dostupné informácie.

            10.1.   Výrobná kapacita a voľná kapacita

                  (139)

                  Na základe verejných finančných informácií a overených údajov spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu HEG (16)
                      (17) obaja indickí výrobcovia po predchádzajúcom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti uvedenom v odôvodnení 4 zvýšili svoju výrobnú kapacitu o 27 %. Celková výrobná kapacita v Indii dosiahla na konci obdobia revízneho prešetrovania 160 000 ton za rok, s rovnakým podielom týchto dvoch výrobcov (18). Okrem toho sa prešetrovaním zistilo, že v prípade zvýšeného dopytu indickí vyvážajúci výrobcovia pravdepodobne ďalej zvýšia svoju kapacitu (19).

                  (140)

                  Objem výroby oboch indických výrobcov sa počas obdobia revízneho prešetrovania pohyboval v rozmedzí od 110 000 do 120 000 ton. Na základe skôr uvedených skutočností sa celková indická voľná kapacita odhadovala na 40 000 až 50 000 ton, čo predstavovalo 29 % až 36 % spotreby Únie počas obdobia revízneho prešetrovania.

                  (141)

                  Zvýšenie kapacity sa uskutočnilo súbežne s poklesom spotreby grafitových elektródových systémov v Indii a na celom svete. Grafitové elektródové systémy sa používajú najmä v odvetví elektrickej ocele, konkrétne sa používajú v oceliarskych závodoch na tavenie oceľového šrotu. Vývoj spotreby grafitových elektródových systémov preto súvisí s vývojom výroby elektrickej ocele a sleduje podobné trendy. Prešetrovaním sa zistilo, že výroba elektrickej ocele v Indii a na celom svete sa medzi rokom 2012 a obdobím revízneho prešetrovania znížila (20) a výrobná kapacita grafitových elektródových systémov v Indii sa zvýšila.

                  (142)

                  Koncom novembra 2014 indické orgány uložili antidumpingové opatrenia na dovoz grafitových elektródových systémov z Číny (21). Očakáva sa, že indickí výrobcovia zvýšia svoj trhový podiel na domácom trhu.

            10.2.   Vývoz do tretích krajín

                  (143)

                  Na základe verejných finančných výkazov sa zistilo, že obaja indickí vyvážajúci výrobcovia sú orientovaní na vývoz (22)
                      (23) a počas obdobia revízneho prešetrovania vyvážali približne 60 % zo svojej celkovej výroby.

                  (144)

                  Únia napriek platným opatreniam zostala dôležitým cieľom vývozu spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu HEG. Vývoz spoločnosti HEG predstavoval v období revízneho prešetrovania 10 % až 17 % jeho celkového predaja z hľadiska hodnoty a 10 % až 20 % z hľadiska objemu. Nespolupracujúca indická spoločnosť GIL vyvážala do Únie počas obdobia revízneho prešetrovania veľmi malé objemy. Toto je však potrebné vnímať v súvislosti s antidumpingovými a vyrovnávacími clami uplatniteľnými na spoločnosť GIL (spolu 15,7 %) v porovnaní so spoločnosťou HEG (spolu 7 %).

                  (145)

                  Z dôvodu absencie akéhokoľvek iného spoľahlivejšieho zdroja na stanovenie objemov vývozu z Indie na trhy iných tretích krajín sa použila databáza Organizácie Spojených národov. Podľa tejto databázy sa vývoz do iných tretích krajín medzi rokmi 2012 a 2013 zvýšil o 43 % a následne sa v roku 2014 a 2015 znížil o 38 % v porovnaní s rokom 2013. Celkovo objem vývozu medzi rokom 2012 a obdobím revízneho prešetrovania klesol (o 10 %). Hlavnými krajinami určenia pre indický vývoz v roku 2015 boli USA, Saudská Arábia, Irán, Turecko, Spojené arabské emiráty, Kórejská republika a Egypt. V období od roku 2012 do roku 2015 indický vývoz do niektorých z týchto krajín určenia vzrástol (napríklad Saudská Arábia, Spojené arabské emiráty a USA), zatiaľ čo do niektorých iných (Irán, Turecko, Kórejská republika, Egypt) klesol, pričom bol zaznamenaný celkový pokles o 9 %.

                  (146)

                  Zatiaľ čo v roku 2012 bolo Rusko tretím vývozným trhom pre indických výrobcov z hľadiska objemu, po tom, čo Rusko v decembri 2012 uložilo na dovoz grafitových elektródových systémov z Indie valorické clo v rozsahu od 16,04 % do 32,83 % (24), vývoz z Indie do Ruska klesol v roku 2015 zo 4 415 ton na 638 ton, čo predstavovalo pokles o 86 %.

                  (147)

                  Informácie o objeme vývozu v databáze Organizácie Spojených národov by sa mohli porovnať so štatistikou DGCIS, ktorá vykazovala podobné trendy ako v prípade databázy Organizácie Spojených národov.

                  (148)

                  Objem vývozu spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu HEG do iných tretích krajín navyše tiež sledoval podobný trend, t. j. zvýšenie objemu vývozu do iných tretích krajín od roku 2012 do roku 2013 a pokles od roku 2014 do obdobia revízneho prešetrovania s celkovo klesajúcim trendom počas posudzovaného obdobia. Treba však poznamenať, že napriek tomuto zníženiu objemu vývozu zostala celková úroveň v období revízneho prešetrovania značná, a to v rozsahu od 20 000 ton do 30 000 ton.

                  (149)

                  Pokiaľ ide o úrovne vývozných cien, na základe databázy Organizácie Spojených národov sa prešetrovaním zistilo, že indické vývozné ceny do určitých krajín, napríklad do USA a Kórejskej republiky, ktoré boli v rokoch 2012 až 2014 v priemere nižšie ako ceny v EÚ, vzrástli v roku 2015 približne na rovnakú úroveň ako ceny v EÚ. Okrem toho indické vývozné ceny do iných krajín, ako napríklad do Saudskej Arábie, ktoré boli v rokoch 2012 až 2014 nižšie ako ceny v EÚ, vzrástli v roku 2015 na vyššiu úroveň ako ceny v EÚ. Navyše bol indický vývoz do určitých iných krajín, ako napríklad do Turecka, naďalej nižší ako ceny v EÚ počas celého posudzovaného obdobia. Je však potrebné poznamenať, že ceny v tejto databáze nerozlišujú medzi rôznymi druhmi výrobku, a preto je spoľahlivosť takéhoto cenového porovnania na tomto základe obmedzená.

                  (150)

                  Analýza informácií o cenách vývozu spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu na trhy iných tretích krajín ukázala, že počas rokov 2012 a 2014 boli priemerné ceny na trhu Únie vyššie ako priemerné ceny spoločnosti HEG na iných tretích trhoch (upravené na báze kalendárneho roku, keďže údaje boli poskytnuté na základe účtovného roku) a počas obdobia revízneho prešetrovania boli priemerné ceny na trhu Únie nižšie ako priemerné ceny spoločnosti HEG na iných tretích trhoch.

                  (151)

                  K dispozícii neboli žiadne iné údaje na stanovenie presných úrovní cien indických vyvážajúcich výrobcov na trhoch iných tretích krajín.

            10.3.   Atraktívnosť trhu Únie

                  (152)

                  Atraktívnosť trhu Únie bola preukázaná skutočnosťou, že napriek platným antidumpingovým a vyrovnávacím clám indické grafitové elektródové systémy naďalej vstupovali na trh Únie. V priebehu posudzovaného obdobia bola India po Čínskej ľudovej republike (ďalej len „Čína“) stále druhou najväčšou vyvážajúcou krajinou do Únie. India si napriek poklesu medzi rokom 2012 a obdobím revízneho prešetrovania udržala svoj vývoz do Únie v značnom objeme a podiele na trhu, ako je vysvetlené ďalej v odôvodnení 179.

                  (153)

                  Možný vývoj vývozného predaja do Únie v prípade, ak by uplynula platnosť opatrení, treba chápať v súvislosti s celkovým poklesom spotreby grafitových elektródových systémov v Indii a na celom svete v kombinácii s voľnou kapacitou v Indii. S najväčšou pravdepodobnosťou sa tým zvýši tlak na indických vyvážajúcich výrobcov ďalej objavovať vývozné trhy, najmä pri zvážení ich obchodného modelu orientovaného na vývoz. Je preto naozaj pravdepodobné, že ak by sa opatrenia v rámci Únie zrušili a prístup na trh Únie by bol buď bez antidumpingového, alebo vyrovnávacieho cla, veľká časť dostupnej voľnej kapacity sa použije na vývoz na trh Únie. A to najmä z toho dôvodu, že prešetrovaním sa ukázalo, že zatiaľ čo na niektorých vývozných trhoch (napríklad v Saudskej Arábii, Spojených arabských emirátoch, USA) sa indický vývoz v roku 2015 zvýšil, celkový vývoz z Indie na trhy iných tretích krajín mal klesajúcu tendenciu. To znamená, že v určitých tretích krajinách zrejme existuje obmedzená kapacita na absorbovanie ďalšieho vývozného množstva.

                  (154)

                  Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 146, Rusko uložilo antidumpingové clá na dovoz grafitových elektródových systémov z Indie. Indickí vyvážajúci výrobcovia tak majú obmedzený prístup na tento trh a nemôžu zvýšiť ani presmerovať svoje objemy vývozu do Ruska, ako ukazuje pokles vývozu do tejto krajiny určenia od roku 2012.

                  (155)

                  Na základe toho je pravdepodobné, že indickí vyvážajúci výrobcovia budú naďalej vyvážať značné množstvá do Únie, ak by uplynula platnosť opatrení, a dokonca zvýšia súčasné objemy vývozu vzhľadom na svoju značnú voľnú kapacitu. Je to pravdepodobné v prípade spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorý bude stimulovaný k ďalšiemu zvyšovaniu svojho už aj tak významného zastúpenia na trhu Únie, a ešte viac v prípade nespolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorého úrovne ciel sú vyššie v porovnaní so spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom a ktorý takmer prestal vyvážať na trh Únie.

            10.4.   Záver týkajúci sa pravdepodobnosti pokračovania subvencovania

                  (156)

                  Z uvedenej analýzy vyplýva, že i) subvencovaný dovoz z Indie počas obdobia revízneho prešetrovania naďalej vstupoval na trh Únie vo významných množstvách; ii) systémy subvencovania budú naďalej k dispozícii v blízkej budúcnosti; iii) obaja indickí výrobcovia sú orientovaní na vývoz a majú voľnú kapacitu, ktorá by sa mohla použiť na zvýšenie objemu vývozu do Únie; iv) spotreba na celom svete sleduje klesajúci trend, čím sa znižujú možnosti vývozu na určité iné tretie trhy; v) existenciou antidumpingových opatrení v Rusku proti indickým grafitovým elektródovým systémom sa ďalej obmedzujú možnosti vývozu pre indických vyvážajúcich výrobcov. Je preto pravdepodobné, že indické grafitové elektródové systémy by naďalej vstupovali na trh Únie vo významnom objeme a za subvencované ceny, ak by sa opatrenia zrušili.

                  (157)

                  Komisia vzhľadom na uvedené skutočnosti a v súlade s článkom 18 ods. 3 základného nariadenia dospela k záveru, že existuje pravdepodobnosť pokračovania subvencovania, ak by uplynula platnosť existujúcich opatrení.

                  (158)

                  Po poskytnutí informácií jediný spolupracujúci indický vyvážajúci výrobca, t. j. spoločnosť HEG, tvrdil, že Komisia vo svojom posúdení pravdepodobnosti pokračovania subvencovania nezohľadnila skutočnosti týkajúce sa obdobia po období revízneho prešetrovania. V tejto súvislosti spolupracujúci indický vyvážajúci výrobca tvrdil, že pri uplatňovaní článku 28 základného nariadenia Komisia nezohľadnila skutočnosť, že spoločnosť GIL, druhý indický výrobca grafitových elektródových systémov, uskutočnila investíciu do výrobného zariadenia v Únii, ktorým je Graphite Cova GmbH (ďalej len „GIL Cova“). Spoločnosť HEG ďalej tvrdila, že spoločnosť GIL má strategickú dlhodobú zmluvu na predaj pečených zelených elektród (ktoré sú polovýrobkom) jej grafitizačnému zariadeniu GIL Cova. Spoločnosť HEG tiež tvrdila, že v dôsledku strategickej investície spoločnosti GIL je záver Komisie, že vývoz z Indie do Únie sa zvýši, nesprávny a že zistenie, že obaja indickí výrobcovia majú voľnú kapacitu dostupnú pre vývoz, je založená len na domnienkach. Spoločnosť HEG tiež tvrdila, že uplynutím platnosti opatrení sa nezvýši objem dovozu do Únie vzhľadom na klesajúci trend vývozu z Indie do Únie (vrátane vývozu spoločnosti HEG do Únie) po období revízneho prešetrovania.

                  (159)

                  Spoločnosť HEG okrem toho tvrdila, že jej plány zvýšiť výrobnú kapacitu boli len víziou predsedu vzhľadom na priaznivý hospodársky scenár z roku 2010. Z toho dôvodu už viac nie sú vo výročnej správe spoločnosti HEG za rok končiaci 31. marca 2016 uvedené žiadne nové návrhy na rozšírenie kapacity, o ktorých by predstavenstvo diskutovalo.

                  (160)

                  V súvislosti s porovnaním cien vykonaným Komisiou v odôvodneniach 149 a 150, pokiaľ ide o vývoz na trhy iných tretích krajín, spoločnosť HEG predložila analýzu svojich priemerných cien CIF/CFR do štyroch iných tretích krajín v porovnaní s jej priemernými cenami CIF do Únie a dospela k záveru, že vo všeobecnosti boli jej priemerné ceny do štyroch iných tretích krajín vyššie ako jej ceny do Únie. Spoločnosť HEG preto tvrdila, že trh Únie s nižšími úrovňami cien by bol oproti tomu menej atraktívny.

                  (161)

                  Pokiaľ ide o tvrdenie spoločnosti HEG týkajúce sa investície spoločnosti GIL do zariadenia GIL Cova počas posudzovaného obdobia, spoločnosť GIL vyvážala na trh Únie veľmi malý objem. Usudzuje sa však, že to nie je len z dôvodu investícii spoločnosti GIL do zariadenia GIL Cova, ale hlavne z dôvodu vysokých antidumpingových a vyrovnávacích ciel, ktoré sa vzťahujú na vývoz spoločnosti GIL India do Únie (spolu 15,7 %). Ak by sa antidumpingové a/alebo vyrovnávacie opatrenia zrušili, je preto pravdepodobné, že spoločnosť GIL obnoví svoj vývoz do Únie aj napriek investícii do zariadenia GIL Cova, a to aj vzhľadom na svoju dostupnú voľnú kapacitu a atraktívnosť trhu Únie, ako je opísané v odôvodneniach 152 až 155.

                  (162)

                  Pokiaľ ide o tvrdenie spoločnosti HEG týkajúce sa trendu vývozu po období revízneho prešetrovania, zdôrazňuje sa, že tento vývoz sa uskutočnil, kým boli antidumpingové a vyrovnávacie opatrenia v platnosti. Z toho dôvodu je pravdepodobné, že aj keď objem vývozu spoločnosti HEG po období revízneho prešetrovania vykazoval klesajúci trend, vývoz spoločnosti HEG do Únie v prípade zrušenia antidumpingových a/alebo vyrovnávacích opatrení vzrastie vzhľadom na skutočnosť, že spoločnosť HEG napriek zavedeným opatreniam pokračovala vo vývoze na trh Únie za značne dumpingové a subvencované ceny a vzhľadom na jej obchodný model orientovaný na vývoz a na jej voľnú kapacitu, v prípade ktorej nie je vylúčené, že sa v budúcnosti nezvýši, ak sa zvýši dopyt po jej výrobkoch, ako je opísané v odôvodneniach 139 až 155.

                  (163)

                  Okrem toho sa v súvislosti s úmyslom spoločnosti HEG zvýšiť kapacitu zdôrazňuje, že počas overovacej návštevy na mieste v roku 2016 spoločnosť HEG ukázala tímu zaoberajúcemu sa prípadom krátky film poskytujúci prehľad o skupine HEG. Jedným z prvkov predstavených v tomto filme boli budúce plány spoločnosti zvýšiť svoju výrobnú kapacitu. Zástupcovia spoločnosti počas overovania na mieste navyše vysvetlili, že takéto plány boli práve pozastavené vzhľadom na to, že spoločnosť nevyužívala svoju kapacitu v plnom rozsahu, a na pokles celosvetového dopytu. Z toho dôvodu je pravdepodobné, že v prípade zrušenia antidumpingových a/alebo vyrovnávacích opatrení dopyt po indických grafitových elektródových systémoch na trhu Únie vzrastie a že spoločnosť HEG bude mať preto podnet na zvýšenie svojej kapacity, aby uspokojila dopyt.

                  (164)

                  Pokiaľ ide o tvrdenie spoločnosti HEG týkajúce sa cenových rozdielov medzi trhom Únie a trhmi iných tretích krajín, zdôrazňuje sa, že porovnanie, ktoré Komisia uskutočnila v odôvodneniach 149 a 150, sa týka priemerných cien indických vyvážajúcich výrobcov na iných tretích trhoch a priemerných cien výrobcov z Únie na trhu Únie, a nie priemerných cien indických výrobcov na trhu Únie. Je potrebné pripomenúť, že priemerná cena spoločnosti HEG na trhu Únie je na značne dumpingovej úrovni, ktorá podhodnocuje priemernú cenu výrobcov z Únie, a nie je preto vhodná na príslušné porovnanie.

                  (165)

                  Vzhľadom na uvedené sa tvrdenia spoločnosti HEG zamietajú.

                  (166)

                  Potvrdzuje sa preto záver Komisie, že existuje pravdepodobnosť pokračovania subvencovania, ak by sa opatrenia zrušili.

            D.   PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU UJMY

      1.   Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

                  (167)

                  V priebehu obdobia revízneho prešetrovania vyrábali podobný výrobok ôsmi výrobcovia (dve samostatné spoločnosti a dve skupiny). V zmysle článku 9 ods. 1 základného nariadenia tvoria títo „výrobné odvetvie Únie“.

            2.   Úvodné poznámky

                  (168)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení 141, situácia v odvetví grafitových elektródových systémov je úzko spojená s odvetvím elektrickej ocele, v ktorom sa grafitové elektródové systémy používajú v elektrických oceliarskych peciach na tavenie oceľového šrotu. V tejto súvislosti prevládali počas posudzovaného obdobia negatívne podmienky na trhu v odvetví elektrickej ocele, ktorý zaznamenal pokles spotreby, čo sa odráža aj v spotrebe grafitových elektródových systémov.

                  (169)

                  Vzhľadom na skutočnosť, že existujú len dvaja vyvážajúci výrobcovia dotknutého výrobku v Indii, údaje týkajúce sa dovozu grafitových elektródových systémov z Indie a iných tretích krajín do Európskej únie nie sú uvedené v presných číslach, aby sa zachovala dôvernosť podľa článku 29 základného nariadenia.

            3.   Spotreba v Únii

                  (170)

                  Komisia stanovila spotrebu Únie sčítaním:

                              i)

                              predaja výrobcov z Únie zaradených do vzorky, získaného po overení vyplnených dotazníkov;

                              ii)

                              predaja spolupracujúcich výrobcov z Únie nezaradených do vzorky, získaného zo žiadosti o revízne prešetrovanie;

                              iii)

                              predaja nespolupracujúceho výrobcu z Únie nezaradeného do vzorky, získaného z jeho výročných správ;

                              iv)

                              dovozu z Indie na základe databázy podľa článku 14 ods. 6 a

                              v)

                              dovozu zo všetkých ostatných tretích krajín na základe údajov Eurostatu (úroveň TARIC).

                  (171)

                  Na základe toho sa spotreba v Únii vyvíjala takto:

                     Tabuľka 2

                     Spotreba v Únii

                              2012

                              2013

                              2014

                              Obdobie revízneho prešetrovania

                              Spotreba v Únii (v tonách)

                              151 508

                              140 244

                              146 637

                              139 974

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 93

                                 97

                                 92

                                 Zdroj: Vyplnené dotazníky od výrobcov z Únie zaradených do vzorky, výročné správy nespolupracujúceho výrobcu z Únie, žiadosti o revízne prešetrovanie, Eurostat (úroveň TARIC), databáza podľa článku 14 ods. 6.

                  (172)

                  Počas posudzovaného obdobia sa spotreba v Únii znížila o 8 %. Presnejšie povedané, spotreba v Únii klesla v roku 2013 o 7 %, medzi rokmi 2013 a 2014 sa zlepšila o 4 % a následne od roku 2014 po obdobie revízneho prešetrovania opäť klesla o 5 %.

                  (173)

                  Ako sa uvádza v odôvodneniach 141 a 168, celkový pokles dopytu bol výsledkom negatívnych trhových podmienok prevládajúcich v odvetví elektrickej ocele, keďže objem predaja grafitových elektród odráža vývoj objemu výroby ocele v elektrických peciach.

                  (174)

                  Po poskytnutí informácií spolupracujúci vyvážajúci výrobca z Indie tvrdil, že analýza podielu na trhu a spotreby by mala zohľadniť dovoz uskutočnený výrobcami z Únie z ich prepojených spoločností v USA, Mexiku, Japonsku a Malajzii, ktorý sa počas posledných troch rokov značne zvýšil.

                  (175)

                  Pri výpočte spotreby v Únii sa dovoz zo všetkých ostatných tretích krajín náležite zohľadnil, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 170, a je preto náležite premietnutý do celkovej spotreby. Tvrdenie sa preto zamietlo.

            4.   Dovoz z dotknutej krajiny

      4.1.   Objem a trhový podiel dovozu z dotknutej krajiny

         Tabuľka 3

         Objem dovozu a podiel na trhu

                  Krajina

                  2012

                  2013

                  2014

                  Obdobie revízneho prešetrovania

                  India

                  Objem dovozu (v tonách)

                  9 000  – 10 000

                  5 000  – 6 000

                  7 000  – 8 000

                  6 500  – 7 500

                     Indexovaný objem dovozu (2012 = 100)

                     100

                     57

                     80

                     74

                  Podiel na trhu (%)

                  6 – 7

                  3 – 4

                  5 – 6

                  4 – 5

                     Indexovaný podiel na trhu

                     100

                     62

                     83

                     80

                     Zdroj: Databáza podľa článku 14 ods. 6.

                  (176)

                  Počas posudzovaného obdobia objem dovozu klesal. Výrazne klesol v roku 2013 (o 43 %), oživil sa v roku 2014 a opäť klesol v období revízneho prešetrovania. Celkovo sa počas posudzovaného obdobia zaznamenal pokles o 26 %.

                  (177)

                  Komisia určila podiel dovozu na trhu na základe spotreby v Únii, ako sa uvádza v odôvodnení 170 skôr v texte.

                  (178)

                  Podiel na trhu vykazoval podobný trend ako objem dovozu, t. j. pokles medzi rokmi 2012 a 2013, nárast medzi rokmi 2013 a 2014, a potom opätovný pokles medzi rokmi 2014 a obdobím revízneho prešetrovania. Celkový podiel na trhu klesol v priebehu obdobia revízneho prešetrovania v porovnaní s rokom 2012 o 1,2 percentuálneho bodu.

                  (179)

                  Podiel dovozu z Indie na trhu na začiatku posudzovaného obdobia bol v rozmedzí od 6 % do 7 %. Do konca obdobia revízneho prešetrovania klesol na úroveň v rozmedzí od 4 % do 5 %.

            4.2.   Ceny dovozu z dotknutej krajiny

                  (180)

                  Komisia určila trend cien indického dovozu na základe údajov zaznamenaných v databáze podľa článku 14 ods. 6 Vo všeobecnosti boli v súlade s cenami, ktoré zaznamenal spolupracujúci vyvážajúci výrobca.

                  (181)

                  Priemerná cena dovozu z dotknutej krajiny do Únie sa vyvíjala takto:

                     Tabuľka 4

                     Dovozná cena
                      (*1)

                              Krajina

                              2012

                              2013

                              2014

                              Obdobie revízneho prešetrovania

                              India

                              Dovozné ceny (EUR/t)

                              2 500  – 3 500

                              3 000  – 4 000

                              2 500  – 3 500

                              2 200  – 3 200

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 105

                                 89

                                 86

                  (182)

                  Priemerné dovozné ceny sa počas posudzovaného obdobia znížili celkovo o 14 %. Dovozné ceny medzi rokmi 2012 a 2013 vzrástli o 5 %, v roku 2014 sa znížili o 16 % a v období revízneho prešetrovania sa ďalej znížili o 3 %.

            4.3.   Podhodnotenie ceny

                  (183)

                  Komisia stanovila podhodnotenie ceny počas obdobia revízneho prešetrovania tak, že porovnala i) vážené priemerné predajné ceny na každý druh výrobku výrobcov z Únie zaradených do vzorky, účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň zo závodu; a ii) zodpovedajúce vážené priemerné ceny na druh dovážaného výrobku od spolupracujúceho indického výrobcu pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, stanovené na základe nákladov, poistenia a prepravného (CIF), s primeranými úpravami zohľadňujúcimi antidumpingové/vyrovnávacie clo a náklady po dovoze.

                  (184)

                  Cenové porovnanie sa uskutočnilo podľa jednotlivých druhov výrobkov pri transakciách na rovnakej úrovni obchodu, v prípade potreby s primeranými úpravami, a po odpočítaní rabatov a zliav. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia revízneho prešetrovania.

                  (185)

                  Pri porovnaní sa v prípade spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu ukázalo počas obdobia revízneho prešetrovania vážené priemerné rozpätie podhodnotenia ceny vo výške 3 % na trhu Únie. Po odpočítaní antidumpingového a vyrovnávacieho cla z výpočtov by však rozpätie podhodnotenia ceny predstavovalo 9 %. Pokiaľ ide o nespolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, počas obdobia revízneho prešetrovania bol dovezený len veľmi malý objem. Komisia aj napriek tomu vykonala odhad podhodnotenia ceny. Po odpočítaní platného antidumpingového a vyrovnávacieho cla z výpočtov zistila rozpätie podhodnotenia ceny na úrovni 12 %. Tento odhad bol však založený na veľmi malom objeme dovozu a v dôsledku nedostatočnej spolupráce nezohľadňuje druhy výrobku. Jeho spoľahlivosť je preto obmedzená.

            4.4.   Dovoz z iných tretích krajín

         Tabuľka 5

         Objem dovozu a podiel na trhu

                  Krajina

                  2012

                  2013

                  2014

                  Obdobie revízneho prešetrovania

                  Iné tretie krajiny spolu

                  Dovoz (v tonách)

                  33 000  – 35 000

                  30 000  – 32 000

                  34 000  – 36 000

                  30 000  – 32 000

                     Index

                     100

                     90

                     103

                     90

                  Podiel na trhu (%)

                  22 – 23

                  22 – 23

                  24 – 25

                  22 – 23

                  Cena (EUR/tona)

                  2 500  – 3 500

                  2 400  – 3 400

                  2 400  – 3 400

                  2 300  – 3 300

                     Index

                     100

                     98

                     89

                     92

                  Čína

                  Dovoz (v tonách)

                  14 000  – 15 000

                  11 000  – 12 000

                  16 000  – 17 000

                  14 000  – 15 000

                     Index

                     100

                     80

                     117

                     103

                  Podiel na trhu (%)

                  9 – 10

                  8 – 9

                  11 – 12

                  10 – 11

                  Cena (EUR/tona)

                  2 000  – 3 000

                  1 500  – 2 500

                  1 400  – 2 400

                  1 600  – 2 600

                     Index

                     100

                     94

                     90

                     99

                  USA

                  Dovoz (v tonách)

                  3 000  – 4 000

                  4 000  – 5 000

                  4 200  – 5 200

                  4 200  – 5 200

                     Index

                     100

                     118

                     129

                     128

                  Podiel na trhu (%)

                  2 – 3

                  3 – 4

                  3 – 4

                  3 – 4

                  Cena (EUR/tona)

                  3 300  – 4 300

                  3 200  – 4 200

                  3 000  – 4 000

                  2 800  – 3 800

                     Index

                     100

                     96

                     84

                     81

                  Mexiko

                  Dovoz (v tonách)

                  3 000  – 4 000

                  4 000  – 5 000

                  5 500  – 6 500

                  4 000  – 5 000

                     Index

                     100

                     127

                     165

                     119

                  Podiel na trhu (%)

                  2 – 3

                  3 – 4

                  4 – 5

                  3 – 4

                  Cena (EUR/tona)

                  3 800  – 4 800

                  3 900  – 4 900

                  3 900  – 4 900

                  4 000  – 5 000

                     Index

                     100

                     103

                     103

                     115

                  Rusko

                  Dovoz (v tonách)

                  3 000  – 4 000

                  2 500  – 3 500

                  3 500  – 4 500

                  3 700  – 4 700

                     Index

                     100

                     70

                     101

                     103

                  Podiel na trhu (%)

                  2 – 3

                  1 – 2

                  2 – 3

                  2 – 3

                  Cena (EUR/tona)

                  3 000  – 4 000

                  2 800  – 3 800

                  2 500  – 3 500

                  2 100  – 3 100

                     Index

                     100

                     91

                     79

                     75

                  Japonsko

                  Dovoz (v tonách)

                  4 500  – 5 500

                  3 000  – 4 000

                  3 000  – 4 000

                  2 000  – 3 000

                     Index

                     100

                     74

                     62

                     50

                  Podiel na trhu (%)

                  3 – 4

                  2 – 3

                  2 – 3

                  1 – 2

                  Cena (EUR/tona)

                  3 400  – 4 400

                  3 300  – 4 300

                  2 800  – 3 800

                  2 900  – 3 900

                     Index

                     100

                     99

                     82

                     83

                  Iné tretie krajiny

                  Dovoz (v tonách)

                  4 000  – 5 000

                  4 000  – 5 000

                  1 000  – 2 000

                  700 – 1 700

                     Index

                     100

                     104

                     25

                     19

                  Podiel na trhu (%)

                  2 – 3

                  3 – 4

                  0,5 – 1,5

                  0,5 – 1,5

                  Cena (EUR/tona)

                  2 600  – 3 600

                  2 000  – 3 000

                  1 900  – 2 900

                  1 600  – 2 600

                     Index

                     100

                     83

                     78

                     72

                     Zdroj: Eurostat (úroveň TARIC).

                  (186)

                  V súlade so znížením spotreby sa objem dovozu zo všetkých ostatných tretích krajín znížil v období medzi rokom 2012 a obdobím revízneho prešetrovania o 10 %. Podiel dovozu zo všetkých ostatných tretích krajín na trhu bol počas posudzovaného obdobia v rozmedzí od 22 % do 23 %. Dovoz pochádzal hlavne z Číny, USA, Mexika, Ruska a Japonska, ktoré boli počas obdobia revízneho prešetrovania jedinými krajinami s individuálnym podielom na trhu vyšším ako 1 %.

                  (187)

                  Ceny dovozu z USA, Japonska a Mexika boli vyššie ako ceny vývozcov z Indie a ceny výrobcov z Únie. Podiel dovozu z USA a Mexika na trhu sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o menej ako 1 percentuálny bod. Podiel dovozu z Japonska na trhu sa počas posudzovaného obdobia znížil o 1,5 percentuálneho bodu.

                  (188)

                  Ceny dovozu z Číny a Ruska boli nižšie ako ceny vývozcov z Indie a ceny výrobcov z Únie (okrem roku 2012 v prípade Ruska). Podľa informácií, ktoré poskytlo výrobné odvetvie Únie v rámci žiadosti o revízne prešetrovanie, súvisí časť dovozu z Číny s grafitovými elektródovými systémami s malým priemerom (menším ako 400 milimetrov), kým väčšina indického dovozu a výroba výrobného odvetvia Únie spočíva v grafitových elektródových systémoch s veľkým priemerom (25) (väčším ako 400 mm), ktoré sú drahšie.

                  (189)

                  Podiel dovozu z Číny na trhu sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 1 percentuálny bod a počas obdobia revízneho prešetrovania bol v rozmedzí od 10 % do 11 %, kým podiel dovozu z Ruska na trhu bol počas obdobia revízneho prešetrovania v rozmedzí len od 2 % do 3 %. V priebehu posudzovaného obdobia sa zvýšil o 0,3 percentuálneho bodu. Tento nárast však nebol na úkor podielu výrobného odvetvia Únie na trhu, ktorý vzrástol počas posudzovaného obdobia o 1,9 percentuálneho bodu, ako je vysvetlené ďalej v odôvodnení 202.

                  (190)

                  A napokon vzhľadom na to, že pri údajoch, ktoré sú k dispozícii zo štatistiky dovozu, sa nerozlišuje medzi rôznymi druhmi výrobkov a že sa preto nedalo vykonať zmysluplné cenové porovnanie podľa druhu výrobku, ako to bolo možné v prípade Indie na základe podrobných informácií od spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, vplyv dovozu z Číny a Ruska nebolo možné jasne stanoviť.

            5.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

      5.1.   Všeobecné poznámky

                  (191)

                  V súlade s článkom 8 ods. 4 základného nariadenia zahŕňalo preskúmanie vplyvu subvencovaného dovozu na výrobné odvetvie Únie hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali počas posudzovaného obdobia vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.

                  (192)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení 14, na stanovenie prípadnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bol použitý výber vzorky.

                  (193)

                  Komisia na účely stanovenia ujmy rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele na základe údajov uvedených v žiadosti o revízne prešetrovanie, výročných správach nespolupracujúceho výrobcu z Únie a overených vyplnených dotazníkov výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Údaje sa týkali všetkých výrobcov z Únie. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov z vyplnených dotazníkov zaslaných výrobcami z Únie zaradenými do vzorky. Údaje sa týkali výrobcov z Únie zaradených do vzorky. V prípade oboch súboroch údajov sa skonštatovalo, že sú reprezentatívne, pokiaľ ide o hospodársku situáciu výrobného odvetvia Únie.

                  (194)

                  Makroekonomické ukazovatele sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, trhový podiel, rast, zamestnanosť, produktivita, rozsah subvenčného rozpätia a zotavenie sa z minulého subvencovania.

                  (195)

                  Mikroekonomické ukazovatele sú tieto: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.

                  (196)

                  V prípade oboch súborov údajov sa skonštatovalo, že sú reprezentatívne z hľadiska hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie.

            5.2.   Makroekonomické ukazovatele

      a)   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

                  (197)

                  Celková výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                     Tabuľka 6

                     Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity výrobcov z Únie

                              2012

                              2013

                              2014

                              Obdobie revízneho prešetrovania

                              Objem výroby (v tonách)

                              235 915

                              235 502

                              241 623

                              221 971

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 100

                                 102

                                 94

                              Výrobná kapacita (v tonách)

                              297 620

                              297 245

                              299 120

                              290 245

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 100

                                 101

                                 98

                              Využitie kapacity (%)

                              79

                              79

                              81

                              76

                                 Zdroj: Žiadosť o revízne prešetrovanie, výročné správy nespolupracujúceho výrobcu z Únie a overené vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

                  (198)

                  Počas posudzovaného obdobia klesol objem výroby o 6 %. Konkrétnejšie, najprv sa do roku 2014 zvýšil o 2 %, a potom v období revízneho prešetrovania klesol o 8 % v porovnaní s rokom 2014.

                  (199)

                  Výrobná kapacita sa počas posudzovaného obdobia znížila o 2 %.

                  (200)

                  V dôsledku poklesu objemu výroby sa využitie kapacity v priebehu posudzovaného obdobia znížilo o 3 percentuálne body.

            b)   Objem predaja a trhový podiel

                  (201)

                  Objem predaja a trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                     Tabuľka 7

                     Objem predaja a trhový podiel výrobcov z Únie

                              2012

                              2013

                              2014

                              Obdobie revízneho prešetrovania

                              Objem predaja na trhu Únie (v tonách)

                              107 655

                              103 779

                              103 704

                              102 123

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 96

                                 96

                                 95

                              Trhový podiel (%)

                              71,1

                              74,0

                              70,7

                              73,0

                                 Zdroj: Žiadosť o revízne prešetrovanie, výročné správy nespolupracujúceho výrobcu z Únie a overené vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

                  (202)

                  Počas posudzovaného obdobia celkový objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie klesol približne o 5 %. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu v posudzovanom období kolísal. V roku 2013 sa zvýšil o 2,9 percentuálneho bodu. Následne v roku 2014 klesol o 3,3 percentuálneho bodu a opäť vzrástol o 2,3 percentuálneho bodu v období revízneho prešetrovania. Celkovo sa podiel výrobného odvetvia Únie na trhu v posudzovanom období zvýšil o 1,9 percentuálneho bodu.

                  (203)

                  Po poskytnutí informácií spolupracujúci vyvážajúci výrobca z Indie tvrdil, že pri stanovovaní podielu výrobného odvetvia Únie na trhu by sa mal zohľadniť dovoz výrobcov z Únie od ich prepojených spoločností v USA, Mexiku, Japonsku a Malajzii. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu je však vypočítaný na základe predaja jeho vlastnej výroby na trhu Únie. Dovoz uskutočnený výrobným odvetvím Únie nie je zohľadnený, pretože by to malo skresľujúci účinok na celkový obraz, keďže dovoz by sa započítal dvakrát, t. j. ako dovoz na jednej strane a ako predaj uskutočnený výrobným odvetvím Únie na strane druhej. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

            c)   Rast

                  (204)

                  Medzi rokom 2012 a obdobím revízneho prešetrovania klesla spotreba v Únii o 8 %. Objem predaja výrobného odvetvia Únie klesol o 5 %, čo sa však premietlo do zväčšenia podielu na trhu o 1,9 percentuálneho bodu.

            d)   Zamestnanosť a produktivita

                  (205)

                  Zamestnanosť a produktivita sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                     Tabuľka 8

                     Zamestnanosť a produktivita výrobcov z Únie

                              2012

                              2013

                              2014

                              Obdobie revízneho prešetrovania

                              Počet zamestnancov

                              1 526

                              1 539

                              1 475

                              1 523

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 101

                                 97

                                 100

                              Produktivita (v tonách na zamestnanca)

                              155

                              153

                              164

                              146

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 99

                                 106

                                 94

                                 Zdroj: Žiadosť o revízne prešetrovanie, výročné správy nespolupracujúceho výrobcu z Únie a overené vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

                  (206)

                  Zamestnanosť výrobného odvetvia Únie zostala v priebehu posudzovaného obdobia približne na rovnakej úrovni. Vzhľadom na pokles výroby (zníženie o 6 % počas posudzovaného obdobia) klesla v rovnakom období aj produktivita, a to o 6 %.

            e)   Rozsah subvenčného rozpätia a zotavenie sa z minulého subvencovania

                  (207)

                  Prešetrovaním sa zistilo, že dovoz grafitových elektródových systémov z Indie naďalej vstupoval na trh Únie za subvencované ceny. Subvenčné rozpätie stanovené pre Indiu počas obdobia revízneho prešetrovania bolo značne vyššie ako minimálna úroveň opísaná v odôvodnení 130. Zhodovalo sa to s poklesom dovozných cien v porovnaní s rokom 2012. Napriek tomu výrobné odvetvie Únie dokázalo ťažiť z platných vyrovnávacích opatrení a udržať si a mierne zvýšiť svoj podiel na trhu.

            5.3.   Mikroekonomické ukazovatele

      f)   Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

                  (208)

                  Priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                     Tabuľka 9

                     Priemerné predajné ceny v Únii a jednotkové náklady

                              2012

                              2013

                              2014

                              Obdobie revízneho prešetrovania

                              Priemerná jednotková predajná cena v Únii (EUR/tona)

                              3 784

                              3 468

                              2 997

                              2 825

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 92

                                 79

                                 75

                              Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona)

                              3 357

                              3 116

                              2 776

                              2 745

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 93

                                 83

                                 82

                                 Zdroj: Vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

                  (209)

                  Priemerná jednotková predajná výrobného odvetvia Únie neprepojeným zákazníkom v Únii neustále klesala o 25 % a v období revízneho prešetrovania dosiahla 2 825 EUR za tonu. Výrobné odvetvie Únie muselo upraviť svoje ceny smerom nadol tak, aby odrážali celkový pokles predajných cien na trhu s grafitovými elektródovými systémami, a to v dôsledku zníženia dopytu v odvetví elektrickej ocele.

                  (210)

                  Priemerné výrobné náklady výrobného odvetvia Únie klesli v nižšej miere v posudzovanom období, a to o 18 %. Hlavný faktor, ktorý ovplyvnil pokles jednotkových výrobných nákladov, bol pokles ceny surovín.

                  (211)

                  Po poskytnutí informácií spolupracujúci vyvážajúci výrobca z Indie tvrdil, že celosvetová cena surovín klesla viac ako náklady na suroviny, ktoré vznikli výrobnému odvetviu Únie počas posudzovaného obdobia. Z toho dôvodu bolo výrobné odvetvie Únie z hľadiska získavania surovín neefektívne a jeho životaschopnosť bola preto sporná.

                  (212)

                  Prešetrovaním sa zistilo, že výrobné odvetvie Únie získavalo surovinu po celom svete od svojich prepojených a neprepojených strán na podobnej cenovej úrovni a neexistujú žiadne náznaky neefektívnosti z hľadiska získavania surovín. Keďže tvrdenie nebolo ďalej zdôvodnené, bolo zamietnuté.

            g)   Náklady práce

                  (213)

                  Priemerné náklady práce sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                     Tabuľka 10

                     Priemerné náklady práce na zamestnanca

                              2012

                              2013

                              2014

                              Obdobie revízneho prešetrovania

                              Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR/zamestnanec)

                              66 111

                              66 842

                              67 113

                              67 253

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 101

                                 102

                                 102

                                 Zdroj: Vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

                  (214)

                  Priemerné náklady práce na zamestnanca vzrástli počas posudzovaného obdobia nepatrne o 2 %.

            h)   Zásoby

                  (215)

                  Úroveň zásob sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

                     Tabuľka 11

                     Zásoby

                              2012

                              2013

                              2014

                              Obdobie revízneho prešetrovania

                              Konečný stav zásob

                              8 952

                              8 821

                              13 770

                              18 465

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 99

                                 154

                                 206

                              Konečné zásoby ako percentuálny podiel výroby (%)

                              6

                              5

                              7

                              11

                                 Zdroj: Vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

                  (216)

                  Úroveň konečného stavu zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia v absolútnom vyjadrení viac ako zdvojnásobila. V období revízneho prešetrovania predstavovala úroveň zásob približne 11 % jeho výroby.

            i)   Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál

                  (217)

                  Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                     Tabuľka 12

                     Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií

                              2012

                              2013

                              2014

                              Obdobie revízneho prešetrovania

                              Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (% z obratu z predaja)

                              11,3

                              10,2

                              7,4

                              2,8

                              Peňažný tok (EUR)

                              47 981 432

                              46 443 978

                              30 426 147

                              31 283 121

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 97

                                 63

                                 65

                              Investície (v EUR)

                              25 293 559

                              23 133 505

                              21 672 869

                              12 313 975

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 91

                                 86

                                 49

                              Návratnosť investícií (%)

                              16,5

                              13,9

                              10,1

                              3,9

                                 Zdroj: Vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

                  (218)

                  Komisia stanovila ziskovosť výrobného odvetvia Únie tak, že čistý zisk pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii vyjadrila ako percentuálny podiel obratu z tohto predaja. Ziskovosť výrobného odvetvia Únie sa v období revízneho prešetrovania postupne znižovala z 11,3 % v roku 2012 na 2,8 %, t. j. pokles o 8,5 percentuálneho bodu.

                  (219)

                  Po poskytnutí informácií spolupracujúci vyvážajúci výrobca z Indie tvrdil, že pokles ziskovosti výrobcov z Únie bol spôsobený ich vysokými administratívnymi a predajnými režijnými nákladmi.

                  (220)

                  Prešetrovaním sa zistilo, že jednotkové výrobné náklady počas posudzovaného obdobia klesli, ako je uvedené v odôvodnení 210. Tento pokles príslušných jednotkových výrobných nákladov sa týkal administratívnych a predajných nákladov, aj keď sa väčšina nákladov pripísala surovine. Tvrdenie sa preto zamietlo.

                  (221)

                  Čistý peňažný tok je schopnosť výrobcu z Únie samofinancovať svoje činnosti. Čistý peňažný tok sa počas posudzovaného obdobia znížil o 35 %. Podstatné zníženie peňažného toku možno vysvetliť hlavne výrazným poklesom ziskovosti, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 218 skôr v texte.

                  (222)

                  Ročný tok investícií do dotknutého výrobku zo strany výrobného odvetvia Únie klesol počas posudzovaného obdobia o viac ako polovicu, z 25 miliónov EUR v roku 2012 na 12 miliónov EUR v období revízneho prešetrovania.

                  (223)

                  Po poskytnutí informácií spolupracujúci vyvážajúci výrobca z Indie tvrdil, že pokles investícií je možné pripísať len zníženiu dopytu a nadmernej celosvetovej kapacite na výrobu grafitových elektródových systémov.

                  (224)

                  Prešetrovaním sa skutočne potvrdilo, že počas posudzovaného obdobia došlo k poklesu spotreby grafitových elektródových systémov, ako je vysvetlené v odôvodnení 172. Je však potrebné poznamenať, že investície do dotknutého výrobku, ktoré výrobné odvetvie Únie uskutočnilo počas obdobia revízneho prešetrovania v rámci posledného revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti, keď takisto čelilo poklesu spotreby, boli trikrát vyššie ako úroveň investícií dosiahnutá počas obdobia revízneho prešetrovania v rámci tohto revízneho prešetrovania.

                  (225)

                  Návratnosť investícií je zisk vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií. Návratnosť investícií z výroby a predaja podobného výrobku postupne klesol zo 16,5 % v roku 2012 na 3,9 % v období revízneho prešetrovania.

            5.4.   Záver týkajúci sa situácie výrobného odvetvia Únie

                  (226)

                  Prešetrovaním sa ukázalo, že napriek platným opatreniam sa väčšina ukazovateľov ujmy vyvíjala negatívne a hospodárska a finančná situácia výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia zhoršila. Výrobnému odvetviu Únie sa napriek tomu podarilo udržať a mierne zvýšiť svoj podiel na trhu, čo bolo možné iba za cenu dosiahnutia nižších úrovní zisku.

                  (227)

                  Hoci je možné tento negatívny vývoj vysvetliť poklesom spotreby, ktorá sa počas posudzovaného obdobia znížila o 8 %, indický dovoz bol stále konštantne prítomný na trhu Únie. Tento dovoz bol predávaný za ceny nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie a počas obdobia revízneho prešetrovania podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie o 3 %. Okrem toho sa zistilo, že rozpätie predaja pod cenu bolo 9 %. Indický dumpingový a subvencovaný dovoz teda stále vyvíjal tlak na ceny. Tlak na ceny sa v súčasnom období revízneho prešetrovania skutočne zvýšil v porovnaní s predchádzajúcim revíznym prešetrovaním pred uplynutím platnosti, kedy cenové podhodnotenie predstavovalo menej ako 2 %.

                  (228)

                  V kontexte zníženej spotreby a tlaku na ceny z dumpingového a subvencovaného dovozu bolo výrobné odvetvie Únie nútené znižovať svoje predajné ceny. V dôsledku toho jeho zisk, hoci bol v období revízneho prešetrovania stále kladný (2,8 %), nedosahoval cieľový zisk 8 % stanovený v pôvodnom prešetrovaní.

                  (229)

                  Po poskytnutí informácií spolupracujúci vyvážajúci výrobca z Indie tvrdil, že výrobcovia z Únie značne profitovali z poklesu indického dovozu, keďže podiel výrobného odvetvia Únie na trhu vzrástol o 2 %. Tvrdil, že podiel výrobného odvetvia Únie na trhu by bol ešte vyšší, keby bol zohľadnený dovoz výrobného odvetvia Únie z iných tretích krajín. Výrobné odvetvie Únie zároveň čelilo tvrdej cenovej súťaži zo strany iných zdrojov (najmä dovoz za nízke ceny z Číny a Ruska). Bolo preto predložené tvrdenie, že indickému dovozu nie je možné pripísať žiadnu ujmu v dôsledku údajného nižšieho podielu výrobcov z Únie na trhu.

                  (230)

                  Prešetrovaním sa skutočne zistil pokles objemu dovozu a trhového podielu dovozcov z Indie, ale ako je vysvetlené v odôvodnení 227, indický dumpingový a subvencovaný dovoz stále vyvíjal tlak na ceny, ktoré sa počas tohto obdobia revízneho prešetrovania dokonca zvýšili v porovnaní s predchádzajúcim revíznym prešetrovaním pred uplynutím platnosti. Tvrdenie sa preto zamietlo.

                  (231)

                  Tá istá zainteresovaná strana ďalej tvrdila, že Komisia nezohľadnila skutočnosť, že dovoz za nízke ceny z Číny a Ruska je jednou z hlavných príčin tlaku na ceny na trhu Únie, a naliehala, aby sa pred stanovením pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie vykonala úplná analýza dovozu dotknutého výrobku za nízke ceny z Číny a Ruska. Táto strana tiež tvrdila, že niektorí čínski výrobcovia zvýšili dovoz grafitových elektródových systémov s veľkým priemerom na trh Únie.

                  (232)

                  Pokiaľ ide o dovozné ceny grafitových elektródových systémov z Číny a Ruska, ako je vysvetlené v odôvodneniach 188 a 190, je potrebné pripomenúť, že: i) pre dovoz z týchto krajín sa nemohlo vykonať zmysluplné cenové porovnanie podľa druhu výrobku, ako to bolo možné v prípade Indie na základe podrobných informácií od spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu; ii) štatistika o dovoze z týchto krajín, ktorú mala Komisia k dispozícii, neumožňovala rozlišovať medzi rôznymi druhmi výrobku a iii) podľa informácií, ktoré výrobné odvetvie Únie uviedlo v žiadosti o revízne prešetrovanie a ktoré potvrdili používatelia, sa väčšina dovozu z týchto krajín týkala grafitových elektródových systémov s menším priemerom, ktoré sú lacnejšie. Spolupracujúci vyvážajúci výrobca z Indie okrem toho neodôvodnil svoje tvrdenie týkajúce sa zvýšeného dovozu grafitových elektródových systémov s väčším priemerom z Číny do Únie.

                  (233)

                  Pokiaľ ide o objem dovozu grafitových elektródových systémov z Číny a Ruska a ich podiel na trhu, ako je vysvetlené v odôvodnení 189, počas posudzovaného obdobia podiel čínskeho dovozu na trhu vzrástol o 1 percentuálny bod, zatiaľ čo podiel dovozu z Ruska na trhu sa zvýšil o 0,3 percentuálneho bodu. Toto zvýšenie nebolo na úkor podielu výrobného odvetvia Únie na trhu, ktorý sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 1,9 percentuálneho bodu, ako je vysvetlené v odôvodnení 189. Tvrdenie sa preto zamietlo.

                  (234)

                  Tá istá zainteresovaná strana tvrdila, že výrobné odvetvie Únie bolo neefektívne, pokiaľ ide o výrobu grafitových elektródových systémov s menším priemerom, pretože predaj takýchto výrobkov predstavoval len časť jeho celkového objemu predaja.

                  (235)

                  Trhové podmienky spravidla zabezpečujú, že ponuka, a to konkrétneho druhu predávaného výrobku, je motivovaná dopytom. Keďže tvrdenie týkajúce sa neefektívnosti výrobného odvetvia Únie, pokiaľ ide o výrobu grafitových elektródových systémov s menším priemerom, nebolo ďalej odôvodnené, tvrdenie sa zamietlo.

                  (236)

                  Tá istá zainteresovaná strana tvrdila, že nebol dostatočne analyzovaný vplyv zvýšeného množstva dovozu za dumpingové ceny z iných krajín vrátane dovozu z prepojených spoločností v USA, Mexiku, Malajzii a Japonsku.

                  (237)

                  Ako je uvedené v odôvodnení 187, ceny dovozu z USA, Japonska a Mexika boli vyššie ako ceny vývozcov z Indie a ceny výrobcov z Únie. Podiel dovozu z týchto krajín na trhu sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 0,1 percentuálneho bodu a na konci obdobia revízneho prešetrovania predstavoval menej ako 10 %. Komisia takisto nemala žiadne dôkazy o tom, že ceny z týchto krajín boli dumpingové. Tvrdenie sa preto zamietlo.

                  (238)

                  Tá istá zainteresovaná strana tvrdila, že pri výpočte rozpätia podhodnotenia ceny a rozpätia predaja pod cenu na základe druhu výrobku Komisia použila kontrolné číslo výrobku, ktoré nezohľadňovalo použitú surovinu, ktorá však má značný vplyv na náklady a ceny. Porovnanie druhov výrobku vyrobených z tej istej suroviny by malo za následok zníženie rozpätia predaja pod cenu z 9 % na 8 %.

                  (239)

                  Rozdiel z hľadiska suroviny skutočne nebol v štruktúre kontrolného čísla výrobku zohľadnený, a preto výpočet rozpätia podhodnotenia ceny a rozpätia predaja pod cenu nezohľadňoval takýto rozdiel. Ak sa však na účely výpočtu podhodnotenia ceny a predaja pod cenu rozdelia druhy výrobku tak, aby sa zohľadnila použitá surovina, ako po poskytnutí informácií navrhla táto zainteresovaná strana, rozpätie predaja pod cenu uvedené v odôvodnení 227 sa znížilo len o 1 percentuálny bod, t. j. na 8 %. Toto zníženie teda nemalo žiadny značný vplyv na zistenia Komisie týkajúce sa rozpätia predaja pod cenu počas obdobia revízneho prešetrovania.

                  (240)

                  Tá istá zainteresovaná strana spochybnila cieľový zisk na úrovni 8 % stanovený v pôvodnom prešetrovaní a tvrdila, že výrobcovia grafitových elektródových systémov čelili stratám v dôsledku poklesu medzinárodného dopytu po oceli, a preto cieľový zisk 8 % už viac nebol odôvodnený.

                  (241)

                  Je potrebné pripomenúť, že úroveň cieľového zisku z predaja podobného výrobku na trhu Únie by mala byť taká, akú by výrobné odvetvie v tomto druhu odvetvia mohlo primerane dosiahnuť v normálnych podmienkach hospodárskej súťaže, t. j. pri absencii dumpingového/subvencovaného dovozu. V tejto súvislosti bola náležite preskúmaná úroveň zisku výrobného odvetvia Únie, keď podiel subvencovaného dovozu na trhu dosahoval najnižšiu úroveň (t. j. 1999), ako je uvedené v odôvodnení 34 nariadenia (ES) č. 1628/2004. S konečnou platnosťou sa preto dospelo k záveru, že ziskové rozpätie, o ktorom je možné primerane predpokladať, že zodpovedá finančnej situácii výrobného odvetvia Spoločenstva pri neexistencii poškodzujúceho subvencovania zo strany Indie, by malo byť na účely výpočtu rozpätia ujmy stanovené na úrovni 8 %. Tvrdenie sa preto zamietlo.

                  (242)

                  Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie bolo počas obdobia revízneho prešetrovania v mimoriadne neistej situácii, ktorú je možné z väčšej časti pripísať negatívnym trhovým podmienkam a následnému prepadu spotreby. Z toho dôvodu sa Komisia v posúdení zamerala na pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy vyplývajúcej zo subvencovaného dovozu z Indie.

            6.   Pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy

                  (243)

                  Na stanovenie pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy v prípade zrušenia opatrení proti Indii sa analyzovali tieto prvky: výrobná kapacita a voľná kapacita v Indii, vývoz z Indie do iných tretích krajín a atraktívnosť trhu Únie.

                  (244)

                  V odôvodnení 155 sa dospelo k záveru, že je pravdepodobné, že indickí vyvážajúci výrobcovia budú naďalej vyvážať značné množstvá do Únie, ak by uplynula platnosť opatrení, a dokonca zvýšia súčasné objemy vývozu, a že tento vývoz sa pravdepodobne uskutoční za subvencované ceny.

                  (245)

                  Ako sa uvádza v odôvodneniach 139 a 140, indická kapacita sa odhaduje približne na 160 000 ton v období revízneho prešetrovania, pričom voľná kapacita sa odhaduje na 40 000 až 50 000 ton, čo predstavovalo 29 % až 36 % spotreby Únie počas toho istého obdobia. Okrem toho, ako je uvedené v odôvodnení 139, indickí vyvážajúci výrobcovia v prípade nárastu dopytu pravdepodobne ďalej zvýšia svoju kapacitu. Ako je uvedené v odôvodnení 142, koncom novembra 2014 indické orgány uložili antidumpingové opatrenia na dovoz grafitových elektródových systémov z Číny. V dôsledku toho sa očakáva, že indickí výrobcovia zvýšia svoj trhový podiel na domácom trhu.

                  (246)

                  V dôsledku atraktívnosti trhu Únie, ako je opísané v odôvodneniach 152 až 155, by v prípade zrušenia opatrení bola aspoň časť tejto voľnej kapacity podľa všetkého presmerovaná na trh Únie. Takisto, ako je opísané v odôvodnení 143, indickí výrobcovia sú vo veľkej miere orientovaní na vývoz. Pokiaľ ide o ceny grafitových elektródových systémov, ako sa opisuje v odôvodnení 149, v prípade niektorých krajín určenia vývozu z Indie sa zistili vyššie úrovne cien než v Únii. Avšak vzhľadom na odlišný sortiment výrobkov táto informácie neoslabuje celkové posúdenie, že nová kapacita bude presmerovaná na trh Únie, keďže spoľahlivosť tohto cenového porovnania je obmedzená.

                  (247)

                  Ako je uvedené v odôvodnení 146, Rusko uložilo antidumpingové opatrenia na dovoz grafitových elektródových systémov z Indie a vývoz z Indie do Ruska počas posudzovaného obdobia značne klesol. Znamená to, že prístup indických vyvážajúcich výrobcov na tretí hlavný vývozný trh je obmedzený a v dôsledku súčasnej alebo dokonca potenciálne vyššej voľnej kapacity uvedenej v odôvodnení 245 je veľmi pravdepodobné, že indickí vyvážajúci výrobcovia značne zvýšia svoj dovoz dotknutého výrobku na trh Únie v prípade uplynutia platnosti opatrení.

                  (248)

                  Ako je preukázané v odôvodnení 185, indické dovozné ceny by bez antidumpingových a vyrovnávacích ciel podhodnotili predajné ceny v Únii o 9 %. Pre nespolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu vypočítané odhadované rozpätie podhodnotenia ceny bez antidumpingových a vyrovnávacích ciel predstavovalo 12 %. Naznačuje to, aká by mohla byť pravdepodobná cenová úroveň dovozu z Indie v prípade zrušenia opatrení. To znamená, že je pravdepodobné, že tlak na ceny na trhu Únie sa v prípade zrušenia opatrení výrazne zvýši, čím by sa ešte viac zhoršila hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie.

                  (249)

                  Pokiaľ ide o objem, zrušenie opatrení by veľmi pravdepodobne umožnilo indickým vyvážajúcim výrobcom získať podiely na trhu Únie. Silný podnet na obnovenie vývozu na trh Únie vo významnom množstve by mal najmä nespolupracujúci vyvážajúci výrobca, ktorý má v súčasnosti vyššiu sadzbu cla vo výške 15,7 %. Ak by sa vyskytla táto situácia, výrobné odvetvie Únie by čelilo okamžitému poklesu svojho objemu predaja a podielu na trhu.

                  (250)

                  Z toho vyplýva, že pri absencii opatrení indickí vyvážajúci výrobcovia pravdepodobne zvýšia svoju prítomnosť na trhu Únie, pokiaľ ide o objem dovozu a podiel na trhu za dumpingové a subvencované ceny, ktoré značne podhodnocujú predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Tým sa zvýši tlak na ceny na trhu Únie, čo bude mať negatívny vplyv na ziskovosť a finančnú situáciu výrobného odvetvia Únie. Zároveň sa ešte viac zhorší hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie.

                  (251)

                  Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že existuje vysoká pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy, ak by sa opatrenia zrušili.

            E.   ZÁUJEM ÚNIE

                  (252)

                  Komisia v súlade s článkom 31 základného nariadenia preskúmala, či by zachovanie existujúcich vyrovnávacích opatrení proti Indii bolo v rozpore so záujmom Únie ako celku. Určenie záujmu Únie bolo založené na posúdení všetkých jednotlivých príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.

                  (253)

                  Treba pripomenúť, že v pôvodnom prešetrovaní sa prijatie opatrení nepovažovalo v rozpore so záujmom Únie.

                  (254)

                  V súlade s článkom 31 ods. 2 základného nariadenia dostali všetky zainteresované strany možnosť vyjadriť svoje stanovisko.

                  (255)

                  Na základe toho Komisia preskúmala, či napriek záverom o pravdepodobnosti pokračovania subvencovania a opätovného výskytu ujmy existujú presvedčivé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že zachovanie existujúcich opatrení nie je v záujme Únie.

            1.   Záujem výrobného odvetvia Únie

                  (256)

                  Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 226, opatrenia umožnili výrobnému odvetviu Únie udržať si svoj podiel na trhu. V odôvodnení 250 sa zároveň dospelo k záveru, že situácia výrobného odvetvia Únie by sa pravdepodobne zhoršila v prípade, že by uplynula platnosť vyrovnávacích opatrení proti Indii. Preto možno dospieť k záveru, že zachovanie opatrení proti Indii by pre výrobné odvetvie Únie bolo prospešné.

            2.   Záujem dovozcov/obchodníkov

                  (257)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení 16, žiadny dovozca nespolupracoval ani sa neprihlásil v tomto prešetrovaní. Nič preto nenasvedčovalo tomu, že by zachovanie opatrení malo na dovozcov negatívny vplyv, ktorý by prevažoval nad pozitívnym vplyvom týchto opatrení.

            3.   Záujem používateľov

                  (258)

                  Ako už bolo uvedené v odôvodnení 18, vyplnený dotazník predložilo osem z 53 oslovených používateľov. Štyria z nich používajú grafitové elektródové systémy dovážané z Indie. Ich dovoz predstavoval približne 20 % z celého dovozu dotknutého výrobku z Indie.

                  (259)

                  Pripomína sa, že v pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že vplyv uloženia opatrení by nebol z hľadiska používateľov významný. Napriek existencii opatrení počas desiatich rokov používatelia v Únii naďalej získavali dodávky okrem iného aj z Indie. Používatelia nepredložili žiadne informácie, z ktorých by vyplývalo, že mali ťažkosti pri hľadaní iných zdrojov, a v prešetrovaní sa takéto informácie tiež nezistili.

                  (260)

                  Okrem toho sa pripomína, že pokiaľ ide o účinok uloženia opatrení na používateľov, v pôvodnom prešetrovaní sa dospelo k záveru, že pri danom zanedbateľnom vplyve nákladov na grafitové elektródové systémy na používateľské odvetvie by nijaké zvýšenie nákladov nemalo významný účinok na používateľské odvetvie. Tieto zistenia boli potvrdené v rámci tohto revízneho prešetrovania, keďže po uložení opatrení neexistujú žiadne náznaky o opaku. Okrem toho, žiadny z týchto štyroch používateľov nepredložil argument proti zachovaniu opatrení.

                  (261)

                  Proti pokračovaniu opatrení namietal jeden zväz výrobcov ocele, Nemecký zväz oceliarskeho priemyslu (Wirtschaftsvereinigung Stahl), ktorý tvrdil, že výsledkom opatrení sú konkurenčné nevýhody pre výrobcov ocele v EÚ v porovnaní s výrobcami ocele v iných regiónoch, v ktorých v súvislosti s grafitovými elektródovými systémami neboli uložené žiadne opatrenia. Zväz tvrdil, že pokračovanie opatrení by umožnilo výrobnému odvetviu Únie mať naďalej dominantné postavenie. Z vývoja vývozu z Indie však zreteľne vyplýva, že po uložení opatrení dovoz z Indie počas posudzovaného obdobia pokračoval. Okrem toho sa prešetrovaním ukázalo, že grafitové elektródové systémy čoraz viac prenikajú na trh Únie z viacerých iných tretích krajín.

                  (262)

                  Na základe toho a v súlade so závermi prijatými v pôvodnom prešetrovaní sa očakáva, že pokračovanie opatrení nebude mať významný negatívny vplyv na používateľov a že preto neexistujú žiadne presvedčivé dôvody vedúce k záveru, že nie je v záujme Únie predĺžiť platnosť súčasných opatrení.

            4.   Záver o záujme Únie

                  (263)

                  Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že z hľadiska záujmu Únie neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti predĺženiu platnosti existujúcich vyrovnávacích opatrení na dovoz z Indie.

            F.   VYROVNÁVACIE OPATRENIA

                  (264)

                  Všetky zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, z ktorých vychádzal zámer zachovať platné vyrovnávacie opatrenia. Poskytla sa im aj lehota na predloženie pripomienok k zverejneným informáciám. Vyjadrenia a pripomienky sa riadne zohľadnili.

                  (265)

                  Z uvedených odôvodnení vyplýva, že podľa článku 18 základného nariadenia by sa vyrovnávacie opatrenia uplatniteľné na dovoz určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Indii uložené vykonávacím nariadením (EÚ) č. 1185/2010 mali zachovať.

                  (266)

                  Po poskytnutí informácií spolupracujúci vyvážajúci výrobca z Indie požiadal Komisiu o zváženie pokračovania opatrení na obdobie dvoch rokov. Prešetrovaním sa však nezistili žiadne výnimočné okolnosti, ktoré by odôvodňovali obmedzenie trvania opatrení na dva roky.

                  (267)

                  Vyrovnávacie colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti špecifikované v tomto nariadení sú uplatniteľné iba na dovoz dotknutého výrobku vyrábaného týmito spoločnosťami, a teda uvedenými špecifickými právnickými osobami. Pri dovoze dotknutého výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa sa špecificky neuvádzajú v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s tými, ktoré sú špecificky uvedené, sa tieto sadzby nemôže využívať a dovoz podlieha colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.

                  (268)

                  Každú žiadosť o uplatňovanie týchto individuálnych sadzieb vyrovnávacieho cla (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo obchodných subjektov) je potrebné bezodkladne adresovať Komisii (26) spolu so všetkými príslušnými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny činností spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz, napr. v súvislosti so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo obchodných subjektov. V prípade potreby sa potom nariadenie zodpovedajúcim spôsobom zmení prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, na ktoré sa vzťahujú individuálne colné sadzby.

                  (269)

                  Toto nariadenie je v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 15 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 (27),

            PRIJALA TOTO NARIADENIE:
      Článok 1
      1.   Týmto sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz grafitových elektród určených na použitie do elektrických oblúkových pecí s objemovou hmotnosťou 1,65 g/cm3 alebo viac a elektrickým odporom 6,0 μΩ.m alebo menej, v súčasnosti patriacich pod číselný znak KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545110010), a konektorov na takéto elektródy, v súčasnosti patriacich pod číselný znak KN ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545909010), tiež dovážaných spolu, s pôvodom v Indii.
      2.   Sadzba cla uplatniteľná na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením v prípade výrobkov opísaných v odseku 1 a vyrobených ďalej uvedenými spoločnosťami je takáto:

                  Spoločnosť

                  Colná sadzba (%)

                  Doplnkový kód TARIC

                  Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata – 700016, Západné Bengálsko

                  6,3

                  A530

                  HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttarpradéš

                  7,0

                  A531

                  Všetky ostatné spoločnosti

                  7,2

                  A999

            3.   Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
      Článok 2
      Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

         Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
         V Bruseli 9. marca 2017

               Za Komisiu

               predseda

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 55.

         (2)  Nariadenie Rady (ES) č. 1628/2004 z 13. septembra 2004, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Indii (Ú. v. EÚ L 295, 18.9.2004, s. 4).

         (3)  Nariadenie Rady (ES) č. 1629/2004 z 13. septembra 2004, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá predbežné clo uložené na dovoz určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Indii (Ú. v. EÚ L 295, 18.9.2004, s. 10).

         (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1354/2008 z 18. decembra 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1628/2004, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Indii, a nariadenie (ES) č. 1629/2004, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Indii (Ú. v. EÚ L 350, 30.12.2008, s. 24).

         (5)  Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 1185/2010 z 13. decembra 2010, ktorým sa po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 18 nariadenia (ES) č. 597/2009 ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých systémov grafitových elektród s pôvodom v Indii (Ú. v. EÚ L 332, 16.12.2010, s. 1).

         (6)  Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 1186/2010 z 13. decembra 2010, ktorým sa po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých systémov grafitových elektród s pôvodom v Indii (Ú. v. EÚ L 332, 16.12.2010, s. 17).

         (7)  Ú. v. EÚ C 82, 10.3.2015, s. 4.

         (8)  Nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93). Toto nariadenie bolo kodifikované základným nariadením.

         (9)  Oznámenie o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti vyrovnávacích opatrení uplatniteľných na dovoz určitých systémov grafitových elektród s pôvodom v Indii (Ú. v. EÚ C 415, 15.12.2015, s. 25).

         (10)  Oznámenie o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz určitých systémov grafitových elektród s pôvodom v Indii (Ú. v. EÚ C 415, 15.12.2015, s. 33).

         (11)  Nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009, o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51).

         (12)  Prechod zo systému DEPB na systém DDS je vysvetlený okrem iného v odôvodneniach 47 až 54 vykonávacieho nariadenia Rady (EÚ) č. 461/2013 z 21. mája 2013, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu (PET) s pôvodom v Indii na základe preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 18 nariadenia (ES) č. 597/2009 (Ú. v. EÚ L 137, 23.5.2013, s. 1).

         (13)  http://dgft.gov.in/exim/2000/highlight2015.pdf.

         (14)  Ú. v. ES C 394, 17.12.1998, s. 6.

         (15)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1008/2004 z 19. mája 2004 o zavedení dočasného antisubvenčného cla na dovozy niektorých systémov grafitových elektród pôvodom z Indie (Ú. v. EÚ L 183, 20.5.2004, s. 35).

         (16)  http://www.google.be/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=1&cad=rja&uact=8&ved=0ahUKEwiqt6H2u9_QAhWEzRoKHYUwBVEQFggfMAA&url=http%3A%2F%2Fhegltd.com%2Fwebmaster%2FDownloadFile.aspx%3Fd%3D..%2Fuploads%2FFinance%2F70Results_Release.pdf&usg=AFQjCNGMpUymLm4BNOjIMmolLDgwSGgcDw.

         (17)  http://content.icicidirect.com/mailimages/IDirect_GraphiteIndia_Q1FY16.pdf.

         (18)  http://hegltd.com/ and http://www.graphiteindia.com/.

         (19)  http://hegltd.com/WEBMASTER/DownloadFile.aspx?D=../Uploads/Newsletter/News9.pdf.

         (20)  https://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html.

         (21)  http://www.dgtr.gov.in/sites/default/files/adfin_Graphite_Electrodes_diameters_ChinaPR.pdf.

         (22)  http://hegltd.com/pdf/HEGLtd_Q1_FY_16_Investors_Presentation.pdf.

         (23)  http://www.graphiteindia.com/View/investor_relation.aspx (pozri GIL Q3 FY2015 Earnings Presentation.pdf, strana 14).

         (24)  http://www.eurasiancommission.org/_layouts/Lanit.EEC.Desicions/Download.aspx?IsDlg=0&ID=3805&print=1.

         (*1)  Priemerná cena nezahŕňa platné antidumpingové/vyrovnávacie clá.

         Zdroj: Databáza podľa článku 14 ods. 6.

         (25)  Grafitové elektródy s malým aj veľkým priemerom sú zaradené do tých istých kódov TARIC.

         (26)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre obchod, Riaditeľstvo H, 1049 Brusel, Belgicko.

         (27)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21).