title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1379/2014 zo  16. decembra 2014 , ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých výrobkov zo skleneného vlákna s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 248/2011, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobkov z nekonečného skleneného vlákna s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

text:
               23.12.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 367/22

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1379/2014
   zo 16. decembra 2014,
   ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých výrobkov zo skleneného vlákna s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 248/2011, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobkov z nekonečného skleneného vlákna s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 15, a na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (2), a najmä na jeho článok 9 ods. 4 a článok 11 ods. 3,
   keďže:
   A.   POSTUP

   1.   Platné opatrenia

               (1)

               Vykonávacím nariadením Rady (EÚ) č. 248/2011 (3) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobkov z nekonečného skleneného vlákna, ktoré v súčasnosti patria pod číselné znaky KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a 7019 31 00 a majú pôvod v Čínskej ľudovej republike.

         2.   Začatie antisubvenčného prešetrovania

               (2)

               Európska komisia (ďalej len „Komisia“) informovala 12. decembra 2013 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „oznámenie o začatí antisubvenčného prešetrovania“) o začatí antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu určitých výrobkov zo skleneného vlákna s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „príslušná krajina“) do Európskej únie (4).

               (3)

               Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu z 28. októbra 2013, ktorý podalo Európske združenie výrobcov sklenených vlákien (ďalej len „APFE“ alebo „navrhovateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich viac ako 25 % celkovej výroby určitých výrobkov zo skleneného vlákna v Únii. Podnet obsahoval dôkazy prima facie o subvencovaní určitých výrobkov zo skleneného vlákna a o značnej ujme, ktorá z toho vyplývala, čo Komisia považovala za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.

               (4)

               V súlade s článkom 10 ods. 7 nariadenia (ES) č. 597/2009 (ďalej len „základné antisubvenčné nariadenie“) Komisia pred začatím konania oznámila vláde ČĽR, že dostala riadne zdokumentovaný podnet, podľa ktorého subvencovaný dovoz určitých výrobkov zo skleneného vlákna s pôvodom v ČĽR údajne spôsoboval výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Komisia prizvala vládu ČĽR na konzultácie s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom podnetu a dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu.

               (5)

               Vláda ČĽR prijala ponuku na konzultácie, ktoré sa následne uskutočnili 5. decembra 2013. Počas konzultácií nebolo možné dospieť k žiadnemu obojstranne prijateľnému riešeniu. Komisia však zohľadnila pripomienky vlády ČĽR týkajúce sa schém uvedených v podnete. Po skončení konzultácií zaslala vláda ČĽR 9. decembra 2013 svoje písomné pripomienky.

               (6)

               Komisia ponúkla vláde ČĽR dodatočné konzultácie vzhľadom na dodatočné schémy, ktoré boli identifikované počas prešetrenia. Vláda ČĽR však ponuku neprijala, pretože tvrdila, že ohľadom týchto schém dostala nedostatočné informácie.

         3.   Paralelná žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie platných antidumpingových opatrení

               (7)

               Komisia dostala žiadosť o začatie čiastočného predbežného preskúmania platných antidumpingových opatrení (5) s rozsahom obmedzeným na preskúmanie ujmy podľa článku 11 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 (ďalej len „základné antidumpingové nariadenie“). Žiadosť podalo 28. októbra 2013 taktiež APFE v mene výrobcov z Únie predstavujúcich viac ako 25 % celkovej výroby určitých výrobkov zo skleneného vlákna v Únii.

               (8)

               Keďže Komisia stanovila, že existujú dostatočné dôkazy na odôvodnenie začatia čiastočného predbežného preskúmania, informovala 18 decembra 2013 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „oznámenie o začatí čiastočného predbežného antidumpingového preskúmania“) (6) o začatí čiastočného predbežného preskúmania podľa článku 11 ods. 3 základného antidumpingového nariadenia.

               (9)

               Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že existujúce opatrenia uložené vykonávacím nariadením Rady č. 248/2011 sú, pokiaľ ide o neho, neplatné a že súčasné preskúmanie týkajúce sa existujúcich opatrení uložených uvedeným nariadením by sa preto malo ukončiť. Tvrdil, že existujúce opatrenia sú v rozpore s antidumpingovou dohodou WTO, keďže sa mu zamietlo individuálne zaobchádzanie podľa ustanovení článku 9 ods. 5 základného antidumpingového nariadenia, tak ako platili v čase prijatia tohto nariadenia. Na podporu svojho tvrdenia odkazoval na správu odvolacieho orgánu WTO z 28. júla 2011 vo veci DS397 (7).

               (10)

               V nadväznosti na správu odvolacieho orgánu WTO z 28. júla 2011 vo veci DS397 bol článok 9 ods. 5 základného antidumpingového nariadenia zmenený (8). Táto zmena sa týka všetkých prešetrovaní, ktoré sa začali po tom, ako nadobudla platnosť 6. septembra 2012. Pokiaľ ide o vyvážajúcich výrobcov, na ktorých sa vzťahujú opatrenia, ktoré už boli v platnosti pred uvedeným dátumom, Komisia uverejnila 23. marca 2012 oznámenie (9), v ktorom vyzýva všetkých vyvážajúcich výrobcov v krajinách s netrhovým hospodárstvom, aby požiadali o preskúmanie, ak sa domnievajú, že opatrenia, ktoré sa na nich vzťahujú, by sa mali preskúmať vzhľadom na správu odvolacieho orgánu, ktorá je uvedená vyššie. Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 248/2011 bolo osobitne uvedené v danom oznámení. Komisia nedostala nijakú žiadosť o preskúmanie od tohto vyvážajúceho výrobcu a vyvážajúci výrobca ani nepožiadal o predbežné preskúmanie v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia.

               (11)

               Preto platnosť existujúcich opatrení nie je dotknutá a tvrdenie sa zamieta.

         4.   Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie, ktoré sa vzťahujú na obe prešetrovania

               (12)

               Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2012 do 30. septembra 2013 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2010 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).

               (13)

               Analýzy ujmy vykonávané počas čiastočného predbežného antisubvenčného a čiastočného predbežného antidumpingového preskúmania vychádzali z rovnakého vymedzenia výrobného odvetvia Únie, rovnakých reprezentatívnych výrobcov z Únie a rovnakého obdobia prešetrovania a viedli k rovnakým záverom, ak nie je uvedené inak. Tento postup sa považoval za primeraný v záujme zracionalizovania analýzy ujmy a dosiahnutia konzistentných zistení v obidvoch konaniach. Z tohto dôvodu sa pripomienky k hľadisku ujmy predložené v ktoromkoľvek z týchto konaní zohľadnili v obidvoch konaniach.

         5.   Strany, ktorých sa prešetrovania týkajú

               (14)

               Komisia v oboch oznámeniach o začatí prešetrovania vyzvala zainteresované strany, aby ju kontaktovali s cieľom zúčastniť sa na oboch prešetrovaniach. Komisia okrem toho výslovne informovala navrhovateľa, ďalších známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov a orgány ČĽR, známych dovozcov, dodávateľov a používateľov, obchodníkov, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich to týka, o začatí oboch prešetrovaní a vyzvala ich, aby sa na nich zúčastnili.

               (15)

               Zainteresované strany dostali príležitosť vyjadriť svoje pripomienky ohľadom oboch prešetrovaní a požiadať o vypočutie Komisiu a/alebo úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach.

         6.   Výber vzorky

               (16)

               Komisia oznámila v oboch oznámeniach o začatí prešetrovania, že môže obmedziť počet prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, neprepojených dovozcov a výrobcov v Únii, ktorí budú prešetrovaní, na primeraný počet prostredníctvom výberu vzorky v súlade s článkom 17 základného antidumpingového nariadenia a v súlade s článkom 27 základného antisubvenčného nariadenia.

         6.1.   Výber vzorky výrobcov z Únie, ktorá sa vzťahuje na obe prešetrovania

               (17)

               Komisia uviedla v oboch oznámeniach o začatí prešetrovania, že vzorku výrobcov z Únie už predbežne vybrala. Komisia vybrala vzorku na základe výroby v Únii a objemu predaja podobných výrobkov na trhu Únie počas OP, ako aj zemepisného rozloženia. Vzorka pozostávala z výrobných závodov troch výrobcov nachádzajúcich sa v Belgicku, vo Francúzsku a na Slovensku (10), ktorí predstavujú približne 52 % celkovej výroby v Únii a 49 % celkového predaja na trhu Únie. Táto vzorka sa preto považovala za vzorku reprezentatívnu pre výrobné odvetvie Únie. Komisia vyzvala zúčastnené strany, aby sa vyjadrili k predbežnej vzorke.

               (18)

               Počas prešetrovaní vláda ČĽR uviedla, že v pôvodnom antidumpingovom prešetrovaní sa bez uvedenia dôvodu uplatňovala odlišná metodika výberu vzorky ako v jednom z práve prebiehajúcich prešetrovaní. Vláda ČĽR uviedla, že i) Komisia vybrala vzorku ešte pred začatím prešetrovania, takže Komisia rozhodla už pred začatím prešetrovania, že vzorka bola nevyhnutná; ii) v pôvodnom prešetrovaní museli všetky strany, ktoré chceli byť zahrnuté do vzorky, poskytnúť Komisii informácie do 15 dní od začatia konania, zatiaľ čo v tomto prípade sa to od výrobcov už zaradených do vzorky nevyžaduje; iii) stranám, ktoré vyjadrili želanie, aby boli zaradené do vzorky, neboli poskytnuté ani v jednom z oboch oznámení o začatí prešetrovania nijaké informácie o tom, aké informácie sú potrebné na to, aby mohli byť zaradené do vzorky, ani informácie, pokiaľ ide o objem výroby a predaja, ktorý predstavujú výrobcovia zaradení do vzorky; iv) použité výberové kritérium „táto vzorka predstavuje najväčší reprezentatívny objem výrobcov, ktorý možno primerane prešetriť v dostupnom čase“ nebolo zahrnuté do článku 17 základného antidumpingového nariadenia a vzorka vybraná na tomto základe nebola v súlade s týmto ustanovením.

               (19)

               V oboch oznámeniach o začatí prešetrovania Komisia uviedla, že vzhľadom na veľký počet výrobcov z Únie a s cieľom ukončiť prešetrovanie v rámci stanovených lehôt, sa rozhodla previesť výber vzorky a že súčasne navrhla predbežnú vzorku. Taká istá metodika, t. j. uplatnenie výberu vzorky, bola použitá aj v predchádzajúcom prešetrovaní. Použitie predbežnej vzorky nezmenilo metodiku, ale iba umožnilo, aby bolo účinnejšie, keďže umožňuje získať čas pri plnom rešpektovaní práv na obhajobu. Komisia vskutku poskytla príležitosť ostatným výrobcov z Únie, ktorí sa domnievajú, že v ich prípade jestvujú dôvody, na základe ktorých by mali byť zaradení do vzorky, aby sa obrátili na Komisiu alebo na akékoľvek iné zainteresované strany s cieľom predložiť akékoľvek ďalšie relevantné informácie ohľadom vzorky. V konečnej vzorke by sa mali zohľadniť všetky prípadne došlé pripomienky. Keďže neprišli nijaké pripomienky k navrhovanej vzorke, predbežná vzorka bola potvrdená. Pokiaľ ide o druhé tvrdenie, výrobcovia, ktorí boli predbežne vybraní do vzorky, vyplnili štandardný formulár, ktoré obsahuje potrebné informácie, aby Komisia mohla vybrať predbežnú vzorku. Štandardný formulár a odpovede sú k dispozícii na nahliadnutie v spise, ktorý nemá dôverný charakter. Pokiaľ ide o tretie tvrdenie, strany, ktoré si želali byť zahrnuté do vzorky, boli vyzvané, aby sa obrátili na Komisiu do 15 dní odo dňa uverejnenia oboch oznámení o začatí prešetrovania a tým mali možnosť nahliadnuť do spisu, ktorý nemá dôverný charakter, v ktorom možno nájsť štandardné formuláre. Tieto štandardné formuláre obsahovali informácie o objeme výroby a predaja. Štvrté tvrdenie je tiež neodôvodnené, pretože článok 17 ods. 1 základného antidumpingového nariadenia jasne odkazuje na najväčší reprezentatívny objem, ktorý sa môže primerane prešetriť v rámci dostupného času.

               (20)

               Po konečnom zverejnení vláda ČĽR zopakovala svoje tvrdenia týkajúce sa údajnej procesnej nezrovnalosti pri výbere vzorky výrobcov z Únie pred oboma prešetrovaniami a zdôraznila, že: i) odôvodnenie Komisie splniť lehoty prešetrovania je neudržateľné, lebo článok 17 ods. 2 základného antidumpingového nariadenia a článok 27 ods. 2 základného antisubvenčného nariadenia jasne rátajú s výberom vzorky po začatí oboch konaní a v súlade s pripomienkami do troch týždňov od začatia oboch prešetrovaní; ii) predbežná vzorka je diskriminačná alebo neobjektívna a ďalších výrobcov z Únie by odradila od toho, aby sa prihlásili a iii) Komisia neposkytla ostatným výrobcom v Únii tri týždne na prihlásenie.

               (21)

               V článku 17 ods. 2 základného antidumpingového nariadenia a článku 27 ods. 2 základného antisubvenčného nariadenia sa stanovuje že „prednosť má výber vzorky na základe porady so zainteresovanými stranami a s ich súhlasom za predpokladu, že tieto strany sa prihlásia a predložia dostatok informácií do troch týždňov od začatia prešetrovania“. Pokiaľ ide o prvé tvrdenie, v základnom antidumpingovom nariadení a základnom antisubvenčnom nariadení sa Komisii nebráni, aby v čase začatia konania navrhla predbežné vzorky, pričom strany sú vyzvané, aby predložili svoje pripomienky. Navyše, vzhľadom na to, že výrobcovia z Únie (alebo aspoň veľká časť z nich) podporujú podnet a berúc do úvahy informácie získané v štandardných formulároch, Komisia mala potrebné informácie týkajúce sa výrobného odvetvia Únie, aby bola mohla vybrať predbežnú vzorku v počiatočnej fáze. Tieto informácie odlišujú výber vzorky výrobcov z Únie od postupu, ktorý sa uplatňuje na vyvážajúcich výrobcov. Pokiaľ ide o druhé a tretie tvrdenie, oznámenia o začatí konania uvádzajú, že výrobcovia z Únie, ktorí sa domnievajú, že by mohli byť zaradení do vzorky, sa musia obrátiť na Komisiu do 15 dní. Komisia nechápe, ako toto porušuje základné nariadenie alebo ako sa to môže považovať za diskriminačné, neobjektívne, nieto ešte demotivačné.

               (22)

               Vláda ČĽR tvrdila, že vzorka nie je reprezentatívna, lebo do nej nebola zahrnutá nijaká spoločnosť s podstatnou vlastnou výrobou, a preto časť domáceho výrobného odvetvia jednoducho nebola posúdená.

               (23)

               Toto tvrdenie sa zamieta, pretože vo vzorke sa vskutku nachádzajú výrobcovia z Únie s podstatným vlastným predajom. Vláda ČĽR okrem toho neuviedla, ktorý výrobca z Únie by sa do vzorky mal zahrnúť a ktorý by z nej mal byť vylúčený.

               (24)

               Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že vzorka výrobcov z Únie nie je reprezentatívna, lebo nijaký z výrobcov z Únie zaradených do vzorky nevyrába/nepredáva rohože zo sklenenej striže.

               (25)

               Ani jeden z troch výrobcov z Únie zaradených do vzorky naozaj nevyrába rohože zo sklenenej striže; všetci traja výrobcovia z Únie však vyrábajú rohože zo skleneného vlákna, ako aj ďalšie hlavné druhy výrobkov. Komisia preto považovala subjekty zaradené do vzorky za reprezentatívne, a to tiež preto, že predstavovali približne 52 % celkovej výroby Únie, 49 % celkového predaja na trhu Únie a tvorili vhodné zemepisné rozloženie. Skutočnosť, že výrobcovia z Únie zaradení do vzorky nevyrábali jeden zo širokého spektra druhov výrobkov, nemení nič na tomto závere.

         6.2.   Výber vzorky dovozcov, ktorý sa vzťahuje na obe prešetrovania

               (26)

               Komisia požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oboch oznámeniach o začatí prešetrovania, aby mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v prípade kladného rozhodnutia ju vybrať.

               (27)

               Vzhľadom na skutočnosť, že iba dvaja neprepojení dovozcovia vyplnili formulár na výber vzorky, nijaký výber vzorky nebol potrebný.

         6.3.   Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorý sa vzťahuje na obe prešetrovania

               (28)

               Aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a ak áno, aby mohla vzorku vybrať, požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, aby poskytli informácie špecifikované v oznámeniach o začatí prešetrovania. Okrem toho Komisia požiadala Stále zastúpenie ČĽR pri Únii, aby identifikovala a/alebo kontaktovala ďalších prípadných vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní.

               (29)

               Osem vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. V súlade s článkom 27 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia a článkom 17 ods. 1 základného antidumpingového nariadenia Komisia vybrala vzorku troch vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu, ktorý sa mohol primerane prešetriť v rámci dostupného času. V súlade s článkom 27 ods. 2 základného antisubvenčného nariadenia a článkom 17 ods. 2 základného antidumpingového nariadenia Komisia vyzvala všetkých známych vyvážajúcich výrobcov a orgány príslušnej krajiny, aby sa vyjadrili k predbežne vybranej vzorke. Neboli vznesené nijaké pripomienky. Komisia preto rozhodla zachovať navrhovanú vzorku a všetky zainteresované strany boli o konečnej vybranej vzorke informované zodpovedajúcim spôsobom.

               (30)

               Do vzorky vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov patria tieto spoločnosti:

                           —

                           Chongqing Polycomp International Corporation (ďalej len „CPIC“),

                           —

                           Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (ďalej len „OCH“) a s ňou prepojené spoločnosti: Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd (ďalej len „NCH“) a Changzhou Tianma Group Co., Ltd (ďalej len „Tianma“). Tieto tri spoločnosti sa ďalej označujú ako „Jiangsu Changhai Group“,

                           —

                           Jushi Group Co., Ltd., a s ňou prepojené spoločnosti, Jushi Group Chengdu Co., Ltd a Jushi Group Jiujiang Co., Ltd. Tieto tri spoločnosti sa ďalej označujú ako „Jushi Group“.

               (31)

               Vzorka predstavovala 78 % celkového množstva vývozu z ČĽR do Únie počas OP na základe vyplnených dotazníkov na výber vzorky.

         7.   Vyplnené dotazníky a overovanie na mieste

               (32)

               Komisia poslala dotazníky vláde ČĽR, všetkým čínskym vyvážajúcim výrobcom, ktorí o ne požiadali, ako aj výrobcom v Únii zaradeným do vzorky, používateľom a obchodným združeniam, ktorí sa prihlásili v lehotách stanovených v oboch oznámeniach o začatí prešetrovania.

               (33)

               Vyplnené dotazníky boli Komisii doručené od troch čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, od troch výrobcov z Únie zaradených do vzorky, od 14 používateľov a od roku dvoch neprepojených dovozcov. Odpoveď jedného z používateľov však bola nedostatočná, čo Komisii znemožnilo vykonať zmysluplnú analýzu týchto údajov napriek tomu, že zaslala niekoľko upomienok.

               (34)

               Okrem toho, „Glass Alliance Europe“, združenie zastupujúce sklársky priemysel, sa v mene svojich členov prihlásilo ako zainteresovaná strana a predložilo súhrnné stanovisko.

               (35)

               Písomné stanoviská boli Komisii doručené aj od viacerých združení používateľov, najmä od „Danish Wind Industry Association“ („Dánske združenie pre odvetvie veternej energie“), „Danish Plastics Federation“ („Dánska federácia pre výrobu plastov“), „Groupement de la Plasturgie Industrielle et des Composites“ („Priemyselné združenie pre plasty a kompozitné materiály“ alebo „GPIC)“, ako aj od „Siemens Wind Power AG“.

               (36)

               Okrem toho preložila pripomienky Čínska obchodná komora pre dovoz a vývoz výrobkov ľahkého priemyslu a umeleckých remesiel (ďalej len „CCCLA“).

               (37)

               Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie subvencovania, ujmy a záujmu Únie. Overovanie na mieste podľa článku 16 základného antidumpingového nariadenia a článku 26 základného antisubvenčného nariadenia sa vykonali v rámci vlády ČĽR v priestoroch týchto spoločností:

                              Výrobcovia z Únie:

                                       —

                                       3B Fibreglass SPRL, Belgicko,

                                       —

                                       Owens Corning Fibreglass France, Francúzsko,

                                       —

                                       Johns Manville Slovakia a. s., Slovensko.

                              Vyvážajúci výrobcovia z ČĽR:

                                       —

                                       Chongqing Polycomp International Corporation,

                                       —

                                       Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd,

                                       —

                                       Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd,

                                       —

                                       Changzhou Tianma Group Co., Ltd,

                                       —

                                       Jushi Group Co., Ltd,

                                       —

                                       Jushi Group Chengdu Co., Ltd,

                                       —

                                       Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.

                              Obchodníci prepojení s vyvážajúcimi výrobcami so sídlom v ČĽR:

                                       —

                                       China National Building Materials a Equipment Import and Export Corporation („CMBIE“),

                                       —

                                       China National Building Materials International Corporation („CNBMIC“).

                              Obchodníci prepojení s vyvážajúcimi výrobcami so sídlom v Európskej únii:

                                       —

                                       Jushi Italia Srl,

                                       —

                                       Jushi Spain SA,

                                       —

                                       Jushi France SAS.

                              Neprepojení dovozcovia:

                                       —

                                       Helm AG, Nemecko.

                              Používatelia:

                                       —

                                       Basell Polyolefine, Nemecko,

                                       —

                                       DSM, Holandsko,

                                       —

                                       DuPont de Nemours, Belgicko,

                                       —

                                       Exel Composites, Belgicko,

                                       —

                                       Fiberline Composites, Dánsko,

                                       —

                                       Formax, Spojené kráľovstvo,

                                       —

                                       Polyone, Nemecko,

                                       —

                                       Vestas Wind Systems, Dánsko.

               (38)

               Vláda ČĽR tvrdila, stručne povedané, že jej práva na obhajobu boli porušené v súvislosti s prístupom k spisu otvorenému na nahliadnutie zainteresovaným stranám, pretože chýbali informácie zo spisu, ktorý nemal dôverný charakter, bez toho, aby boli uvedené „presvedčivé dôvody“ alebo bez toho, aby boli poskytnuté dostatočne podrobné zhrnutia, alebo vo výnimočných prípadoch neboli poskytnuté dôvody neposkytnutia zhrnutia, ktoré nemá dôverný charakter.

               (39)

               Komisia usúdila, že spis, ktorý nemal dôverný charakter a ktorý bol prístupný zainteresovaným stranám na nahliadnutie, obsahoval dostatočné informácie s cieľom umožniť zainteresovaným stranám, aby skontrolovali údaje, ktoré Komisia použila vo svojej analýze a toto tvrdenie preto považuje za nepodložené. Vláda bola informovaná o dôvodoch, pre ktoré Komisia usúdila, že tvrdenia boli nepodložené.

               (40)

               Vláda ČĽR ako aj jeden vyvážajúci výrobca zopakovali po konečnom zverejnení svoje tvrdenie, že ustanovenie o dôvernosti sa používalo príliš rozsiahlym spôsobom a žiadali sprístupniť druhy výrobkov predávaných výrobcami z Únie, ako aj ich celkové množstvá podľa kontrolného čísla výrobku.

               (41)

               Komisia usúdila, že nedošlo k porušeniu práva na obhajobu, lebo všetkým vyvážajúcim výrobcom osobitne sprístupnila kontrolné čísla výrobkov, ktoré vyrábali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky a ktoré sa nachádzali v konkurenčnom vzťahu s ČĽR. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

         B.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

   1.   Príslušný výrobok

               (42)

               Príslušný výrobok, ktorého sa týkajú obe prešetrovania, je rovnaký ako výrobok vymedzený vo vykonávacom nariadení Rady (EÚ) č. 248/2011 a opísaný v oboch oznámeniach o začatí prešetrovania; konkrétne ide o striž zo skleneného vlákna s dĺžkou nie väčšou ako 50 mm; pramene zo sklenených vlákien s výnimkou prameňov zo skleneného vlákna, ktoré sú ošetrené poťahovaním a impregnáciou a majú stratu žiarom viac ako 3 % (ako je stanovené v norme ISO 1887); a rohože vyrobené zo skleneného vlákna okrem rohoží zo sklenenej vlny (ďalej len „príslušný výrobok“ alebo „výrobky z skleneného vlákna“), v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a 7019 31 00 (posledne uvedený číselný znak bol nahradený 1. januára 2014 číselným znakom 7019 31 10) a s pôvodom v ČĽR.

               (43)

               Príslušný výrobok je surovina, ktorá sa najčastejšie používa na spevnenie termoplastických a teplom tvrditeľných živíc v odvetví kompozitných materiálov. Výsledné kompozitné materiály (plasty vystužené skleneným vláknom) sa používajú v mnohých odvetviach: automobilový priemysel, elektrotechnický priemysel, vrtule veterných mlynov, stavebný priemysel, nádrže/potrubia, spotrebný tovar, letecký/vojenský priemysel atď.

               (44)

               Jestvujú tri základné druhy výrobkov zo skleneného vlákna, na ktoré sa vzťahuje toto konanie, – a to sklenená striž (11), pramene (12) a rohože (13) (okrem rohoží zo sklenenej vlny). Prešetrovaním sa preukázalo, že napriek rozdielom vo vzhľade a možným rozdielom v konečnom uplatnení jednotlivých druhov majú všetky rôzne druhy príslušného výrobku rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a v zásade sa používajú na rovnaké účely.

         2.   Žiadosti o vylúčenie výrobku

   2.1.   číselný znak KN 7019 31 90

               (45)

               Po uverejnení oboch oznámení o začatí prešetrovania CCCLA uviedla, že v oboch oznámeniach o začatí prešetrovania sa uvádza číselný znak KN 7019 31 10, zatiaľ čo navrhovateľ odkázal na číselný znak KN 7019 31 00, pričom posledne uvedený číselný znak už neexistuje. Uviedla, že výrobky pôvodne patriace pod číselný znak KN 7019 31 00 teraz patria pod dva rôzne číselné znaky KN: 7019 31 10 (rohože zo sklenených vlákien) a 7019 31 90 (ostatné rohože zo sklenených vlákien). Vzhľadom na to, že súčasné prešetrovania sa týkajú určitých výrobkov zo skleneného vlákna, CCCLA sa domnieva, že výrobky, ktoré patria pod číselný znak KN 7019 31 90, konkrétne „ostatné rohože zo sklenených vlákien“, by mali byť vyňaté z rozsahu príslušného výrobku.

               (46)

               Toto tvrdenie je relevantné, pretože tento výrobok nie je príslušným výrobkom v prvom rade.

               (47)

               Navrhovateľ odkázal na číselný znak KN ex 7019 31 00 a výslovne uviedol, že rohože zo sklenenej vlny (t. j. iné rohože alebo rohože zo strižných vlákien) sú vylúčené. To je dôvod, prečo je „ex“ uvedené pred číselným znakom KN.

               (48)

               Obe oznámenia o začatí prešetrovania boli uverejnené v decembri 2013 a uvádza sa v nich: „v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN […] 7019 31 10“. Keďže od 1. januára 2012 boli výrobky, ktoré predtým patrili pod číselný znak KN 7019 31 00, rozdelené do číselných znakov KN 7019 31 10 a 7019 31 90, oznámenie o začatí prešetrovania nezahŕňa „rohože zo strižných vlákien“, lebo sa v ňom uviedlo, že: „v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN […] 7019 31 10“.

               (49)

               V súčasnom nariadení sa však uvádza „v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN […] 7019 31 00“, keďže tieto dva číselné znaky KN 7019 31 10 a 7019 31 90 boli opäť zlúčené od 1. januára 2014 a keďže číselný znak KN 7019 31 90 zostal v praxi prázdny (lebo ostatné rohože zo sklenených vlákien, konkrétne rohože zo sklenenej vlny, boli skôr zatriedené do číselného znaku KN 7019 39 00).

               (50)

               Žiadosť o vyňatie číselného znaku KN 7019 31 90 preto nie je relevantná.

         2.2.   Štruktúrované pramene

               (51)

               Jeden používateľ požiadal o vyňatie štruktúrovaných prameňov (14) z vymedzenia výrobku; opieral sa pritom o skutočnosť, že výrobcovia sklenených vlákien v Únii ich nevyrábajú.

               (52)

               Tri spoločnosti v Únii však boli identifikované ako výrobcovia štruktúrovaných prameňov s dostatočnou kapacitou, aby uspokojili potreby trhu. Prešetrovaním sa preukázalo, že napriek možným rozdielom v konečnom použití majú všetky rôzne druhy príslušného výrobku rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a v zásade sa používajú na rovnaké účely. Žiadosť o vyňatie štruktúrovaných prameňov z vymedzenia výrobku sa preto zamieta.

               (53)

               Po konečnom zverejnení vláda ČĽR tvrdila, že štruktúrované pramene by mali byť vylúčené, pretože i) iba jeden výrobca z Únie dodáva na trh štruktúrované pramene v obmedzených množstvách, a preto by akýkoľvek dovoz týchto výrobkov nemohol spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie; ii) štruktúrované pramene sa odlišujú od priamych prameňov, lebo posledne menované majú lepšiu krížovú smerovú silu pultrúdovaného kombinovaného profilu a iný výrobný proces a iii) na rozdiel od toho, čo sa uskutočnilo v pôvodnom antidumpingovom prešetrovaní v súvislosti s priadzou, Komisia usudzuje, že obmedzená nahraditeľnosť nie je významným faktorom na vylúčenie štruktúrovaných prameňov.

               (54)

               Pokiaľ ide o prvé tvrdenie, Komisia pripomína, že existuje niekoľko výrobcov v Únii, ktorí majú kapacitu uspokojovať potreby trhu so štruktúrovanými prameňmi, ale iba jeden z nich v súčasnosti predáva tento druh výrobku. Tvrdenie vlády ČĽR, že iba jeden výrobca z Únie v súčasnosti predáva tento výrobok, je skôr ukazovateľom ujmy, lebo to znamená, že používatelia prešli na iných dodávateľov mimo Únie, najmä z ČĽR.

               (55)

               Pokiaľ ide o druhé tvrdenie, výrobný proces pre štruktúrované pramene je identický s výrobným procesom pre „bežné“ pramene s výnimkou skutočnosti, že existuje jeden krok navyše: vháňanie vzduchu vo vnútri prameňa, čo si vyžaduje iba pomerne lacné dodatočné vybavenie a nemení základné technické a fyzikálne vlastnosti výrobku. Štruktúrovaný prameň sa zdá byť hustejší ako „normálny“ prameň.

               (56)

               Pokiaľ ide o tretí argument, Komisia uplatnila taký istý prístup ako pri predchádzajúcom prešetrovaní, keď štruktúrované pramene boli súčasťou príslušného výrobku a žiadosť o ich vylúčenie bola zamietnutá. Neboli predložené nijaké argumenty, ktoré by viedli k odlišnému záveru.

               (57)

               Žiadosť o vyňatie štruktúrovaných prameňov z vymedzenia výrobku sa preto zamieta.

         2.3.   Výrobky, pri ktorých výrobné odvetvie Únie nečelí konkurencii z ČĽR

               (58)

               Vláda ČĽR požiadala, aby výrobky, pri ktorých výrobné odvetvie Únie nečelí konkurencii z dovozu z Číny (ako sa uvádza vo verzii antisubvenčného podnetu, ktorá nemá dôverný charakter), boli vyňaté z vymedzenia výrobku. Uvedené výrobky boli striže pre mokré použitie (ďalej len „WUCS“) a rohože.

               (59)

               WUCS majú v dôsledku dodatočnej hmotnosti vody, ktorú obsahujú, obmedzenú trvanlivosť a vyššie náklady na dopravu. S WUCS sa napriek tomu globálne obchoduje. Prešetrovaním sa preukázalo, že napriek rozdielom vo vzhľade a možným rozdielom v konečnom uplatnení majú takmer všetky rôzne druhy príslušného výrobku rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a v zásade sa používajú na rovnaké účely. WUCS a rohože, podobne ako ostatné druhy príslušného výrobku, sa používajú ako spevňovací materiál. Okrem toho tvrdenie vlády ČĽR, že niektoré čínske výrobky zo skleneného vlákna sa ešte nenachádzajú vo veľkých množstvách na trhu Únie, nevylučuje, že v budúcnosti sa nezmení správanie podnikov, pokiaľ ide o vývoz týchto konkrétnych druhov. Preto sa žiadosť o vylúčenie týchto výrobkov z vymedzenia výrobku zamieta.

               (60)

               Po konečnom zverejnení vláda ČĽR tvrdila, že i) iba jeden výrobca z Únie vyrába WUCS, a preto (akýkoľvek) dovoz týchto výrobkov by nemohol spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie; ii) výrobcom z Únie nie je spôsobovaná žiadna ujma, pokiaľ ide o uvedené výrobky, pretože výrobné odvetvie Únie tvrdilo vo verejnom znení podnetu, že výrobcovia z Únie môžu z týchto výrobkov dosahovať zisk vo výške 8 % – 10 %; iii) WUCS majú vyšší obsah vody, obmedzenú trvanlivosť a odlišný výrobný proces, a preto sú fyzicky aj chemicky odlišné od bežných striží a iv) v rozpore s tým, čo sa uskutočnilo v predchádzajúcom prešetrovaní v súvislosti s priadzou, Komisia usudzuje, že obmedzená nahraditeľnosť nie je významným faktorom na vylúčenie WUCS a rohoží.

               (61)

               Prvé tvrdenie Komisia zamieta, lebo niekoľko výrobcov z Únie predáva WUCS, a preto toto výrobné odvetvie Únie nie je vylúčené z posudzovania ujmy spôsobenej tomuto druhu výrobku.

               (62)

               Pokiaľ ide o druhé tvrdenie, skutočnosť, že niektoré druhy výrobkov sú v určitých časových momentoch ziskové, nie je dostatočným dôvodom na vylúčenie týchto druhov výrobkov. Okrem toho, WUCS sú dovážané do Únie v omnoho menších množstvách ako iné výrobky zo skleneného vlákna. Ziskové rozpätie na tento jediný druh výrobku preto nie je reprezentatívne pre príslušný výrobok.

               (63)

               Pokiaľ ide o tretie tvrdenie, príslušný výrobok nie je vymedzený podľa jeho obsahu vody. Obsah vody WUCS preto neodôvodňuje jeho vylúčenie. Navyše, proces výroby WUCS je rovnaký ako v prípade striže pre suché použitie („DUCS“), ktorej výrobný proces má o jeden výrobný krok menej: fázu sušenia.

               (64)

               Pokiaľ ide o štvrté tvrdenie, Komisia uplatnila taký istý prístup ako pri predchádzajúcom antidumpingovom prešetrovaní, v ktorom WUCS boli takisto súčasťou príslušného výrobku. Neboli predložené nijaké argumenty, ktoré by viedli k odlišnému záveru.

               (65)

               Preto sa žiadosť o vylúčenie WUCS v z vymedzenia výrobku zamieta.

         3.   Podobný výrobok

               (66)

               Podobne ako v predchádzajúcom antidumpingovom prešetrovaní sa zistilo, že príslušný výrobok a výrobky zo skleneného vlákna vyrábané a predávané na domácom trhu v ČĽR, ako aj výrobky zo skleneného vlákna vyrábané a predávané v Únii výrobným odvetvím Únie majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a využitie. Ide preto o podobné výrobky na účely súčasných prešetrovaní v zmysle článku 1 ods. 4 základného antidumpingového nariadenia a článku 2 písm. c) základného antisubvenčného nariadenia.

         C.   SUBVENCIA

   1.   Úvod

               (67)

               V 12. päťročnom pláne národného hospodárskeho a sociálneho rozvoja ČĽR sa zdôrazňuje strategická vízia vlády ČĽR zlepšiť situáciu a podporiť kľúčové odvetvia, kam zahŕňa okrem iného aj výrobky zo skleneného vlákna. Najmä v kapitole 9 uvedeného 12. päťročného plánu, ktorá sa týka transformácie a modernizácie výrobného odvetvia, sa uvádza:

                  „Budeme sa zameriavať na vývoj nových materiálov, ako sú fotovoltické sklo, ultratenké substrátové sklo, špeciálne sklenené vlákna a špeciálna keramika.“

               (68)

               V oddiele 3 kapitoly 9 uvedeného plánu, ktorý sa týka technologickej modernizácie podnikov, sa výslovne uvádza, že vláda ČĽR „… bude podporovať podniky, aby zlepšili schopnosť vyvíjať nové výrobky, zvýšili technologickú úroveň a pridanú hodnotu svojich výrobkov a rýchlejšie aktualizovali a modernizovali svoje výrobky“.

               (69)

               Kapitola 10, oddiel 1 tohto plánu okrem toho stanovuje nasledujúce:

                  „V odvetví nových materiálov sa rozvoj bude zameriavať na nové funkčné materiály, pokročilé štrukturálne materiály, vysokovýkonné vlákna a z nich vyrobené kompozitné materiály, ako aj na univerzálne základné materiály“
               .

               (70)

               Význam inovácií a nových materiálov vo všeobecnosti je jasne uvedený ako v „12. päťročnom programe inovácií priemyselných technológií“, tak aj v „Národnom dlhodobom pláne rozvoja vedy a techniky (2006 – 2020)“.

               (71)

               Navyše, „Katalóg prispôsobenia priemyselnej infraštruktúry z roku 2011“ (rozhodnutie č. 9) výslovne uvádza ako podporované odvetvie „výroba sklenených vlákien z E-skla prostredníctvom ťahania z pece […], vývoj a výroba vysokovýkonných sklenených vlákien a výrobkov z nich“. Takisto „Katalóg na usmernenie odvetví v súvislosti so zahraničnými investíciami“, v ktorom sa uvádzajú odvetvia, v ktorých sa podporujú zahraničné investície (15), výslovne odkazuje na výrobu výrobkov zo skleneného vlákna a špeciálneho skleneného vlákna.

               (72)

               Vláda ČĽR tvrdila, že tieto plány sú len indikatívne a nezáväzné. V 12. päťročnom pláne je však jasne uvedené, že je právne záväzný:

                  „Tento plán je po prerokovaní a schválení Národným ľudovým kongresom právoplatný.“

               (73)

               Vláda ČĽR po zverejnení tvrdila, že príslušný výrobok predstavuje iba štandardný výrobok zo skleneného vlákna (E-sklo) a nie technologicky vyspelejšie vysokovýkonné sklenené vlákno (sklenené vlákno na špeciálne účely čiže S-sklo). Príslušný výrobok nepatrí do rozsahu podporovaných odvetví, pretože iba odvetvia vyrábajúce osobitné sklenené vlákna alebo vysokovýkonné vlákna patria medzi odvetvia, ktoré sú podporované. Vláda ČĽR odkazuje okrem iného na 12. päťročný plán, ktorý odkazuje iba na „vysokovýkonné vlákna“ a „špeciálne sklenené vlákna“.

               (74)

               Po prvé, príslušný výrobok predstavuje určité výrobky zo skleneného vlákna. Vymedzenie výrobku nerozlišuje, či sú tieto výrobky vyrobené zo štandardných sklenených vlákien (ďalej len „E-sklo“) alebo zo špeciálnych sklenených vlákien (ďalej len „S-sklo“). Po druhé, žiadna zainteresovaná strana nepredložila žiadosť o vylúčenie výrobku; netvrdila, že osobitné sklenené vlákna by nemali byť súčasťou vymedzenia výrobku. Po tretie, vláda ČĽR nespochybnila skutočnosť, že vláda podporuje rozvoj „špeciálnych sklenených vlákien“. Dokonca sa odkazuje aj na výrobky zo štandardných sklenených vlákien ako na odvetvie, v ktorom sú podporované zahraničné investície (pozri odôvodnenie 71).

               (75)

               V každom prípade, aj keby sa pripustilo, že vláda ČĽR podporuje len rozvoj vysokovýkonných sklenených vlákien (napr. S-skla), prešetrovanie neodhalilo nijaké rozlišovanie medzi odvetvím štandardných sklenených vlákien na jednej strane a odvetvím špeciálnych sklenených vlákien na strane druhej. Naopak, výrobky zo skleneného vlákna, či už vyrobené z E-skla alebo z vysokovýkonného skleneného vlákna, ako napríklad S-sklo, vyrába to isté odvetvie sklenených vlákien. V tejto súvislosti Komisia najmä uznala, že všetci čínski vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky používajú vo výrobnom procese ako štandardné sklenené vlákna (E-sklo), tak aj vysokovýkonné sklenené vlákna (napr. S-sklo) a že neexistuje nijaký mechanizmus s cieľom obmedziť podporu jednej časti výroby poskytovanú buď vo forme zvýhodnených úverov alebo prostredníctvom poskytovania práv na užívanie pozemkov. Z toho vyplýva, že výslovná podpora rozvoja vysokovýkonných výrobkov zo skleneného vlákna nemôže, buď zo zákona alebo na základe faktického stavu, vylúčiť základné odvetvie výroby skleneného vlákna z celkovej strategickej politiky podpory podnikov s cieľom zlepšiť ich schopnosť vyvinúť nové výrobky, zvýšiť ich technologickú úroveň a pridanú hodnotu týchto výrobkov a rýchlejšie ich modernizovať.

               (76)

               Z uvedeného vyplýva, že tvrdenie, že príslušný výrobok nie je súčasťou podporovaného odvetvia, je nepodložené, a preto sa zamieta.

               (77)

               V rozhodnutí č. 40 Štátnej rady o uverejnení a vykonávaní „dočasných ustanovení o podpore prispôsobenia priemyselnej štruktúry“ (ktoré sa spolu s priloženými „dočasnými ustanoveniami o podpore prispôsobenia priemyselnej štruktúry“ ďalej označuje len ako „rozhodnutie č. 40“) sa v ďalšom uvádza, že čínska vláda bude aktívne podporovať rozvoj rôznych druhov odvetví (16).

               (78)

               Hoci rozhodnutie č. 40 výslovne neodkazuje na odvetvie sklenených vlákien alebo všeobecnejšie na odvetvie nových materiálov, jednako nariaďuje všetkým finančným inštitúciám, aby poskytovali úverovú podporu podporovaným projektom a predpokladá implementáciu „ďalších preferenčných politík pre podporované projekty“ (17). Preto možno dospieť k záveru, že ustanovenia rozhodnutia č. 40 sú platné na odvetvie sklenených vlákien.

               (79)

               Vláda ČĽR tvrdila, že rozhodnutie č. 40 len naznačuje, že podporované odvetvia by mali dostať úverovú podporu „podľa úverových zásad“ a že z neho nemožno vyvodiť, že táto podpora by mala byť poskytovaná na preferenčnom základe.

               (80)

               Z prešetrovania vyplynulo, že podniky zaradené do vzorky využívajú preferenčné úverové politiky. Niektoré stratové podniky vskutku naďalej získavali prístup k potrebným finančným prostriedkom za preferenčných podmienok. Komisia preto odmieta tvrdenie vlády ČĽR, že poskytovanie úverov odvetviu sklenených vlákien sa vykonávalo „podľa úverových zásad“. Kľúčovým bodom ostáva, že podľa rozhodnutia č. 40 všetky finančné inštitúcie poskytujú úvery podporovaným odvetviam vrátane odvetvia sklenených vlákien, a že podpora sa de facto poskytuje za preferenčných podmienok.

               (81)

               „V Štátnej koncepcii strednodobého a dlhodobého rozvoja vedy a techniky (2006 – 2020)“ sa navyše prijíma záväzok „dať na prvé miesto financovanie politiky“, „povzbudzovať finančné inštitúcie, aby poskytovali preferenčnú úverovú podporu významným štátnym vedeckým a technickým industrializačným projektom“, „vyzývať finančné inštitúcie, aby zlepšili a posilnili finančné služby pre podniky v oblasti vyspelých technológií“ a „zaviesť preferenčné daňové politiky na podporu rozvoja podnikov pôsobiacich v oblasti vyspelých technológií“.

               (82)

               Výroba skleneného vlákna patrí do opisu podniku s vyspelými technológiami, čo dokazuje počet výrobcov so statusom podnikov s vyspelými a novými technológiami v ČĽR. Prešetrovaním sa vskutku ukázalo, že niektoré zo spoločností zaradených do vzorky získali certifikát podniku s vyspelými a novými technológiami, ktorý im umožňuje využívať preferenčné zaobchádzanie uvedené vo vyššie spomínanej „štátnej koncepcii strednodobého a dlhodobého rozvoja vedy a techniky (2006 – 2020)“.

         2.   Odmietnutie spolupráce a využitie dostupných údajov

   2.1.   Uplatňovanie ustanovení článku 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia na jedného vyvážajúceho výrobcu

               (83)

               Počas overovania na mieste v jednej spoločnosti v ČĽR sa zistilo, že spoločnosť nahradila auditovaný finančný výkaz, ktorý pôvodne predložila Komisii vo svojej odpovedi na antisubvenčný dotazník. Spoločnosť neposkytla tieto informácie dobrovoľne a existencia rôznych auditovaných finančných výkazov sa odhalila, až keď bola spoločnosť požiadaná, aby poskytla originál finančného výkazu. Tento nový výkaz bol okrem toho k dispozícii len v čínštine. Keďže existencia dvoch auditovaných súborov finančných výkazov porušuje medzinárodné audítorské štandardy (č. 560: pokiaľ ide o „následné udalosti“), overovacia skupina zdôraznila, že ide o závažný problém, pretože vyvoláva pochybnosti o spoľahlivosti predložených účtovných výkazov. Spoločnosť uviedla, že auditované finančné výkazy pôvodne predložené v odpovedi na dotazník obsahovali chyby a preto boli nahradené so spätnou platnosťou novou verziou vydanou tou istou audítorskou spoločnosťou a opätovne dostali rovnaké poradové číslo ako originál finančných výkazov, ktorý bol zničený.

               (84)

               Po overovaní na mieste a keď bol k dispozícii preklad „druhého“ súboru finančných výkazov, Komisia zaslala spoločnosti list s uvedením konkrétnych a podrobných dôvodov, prečo sa domnieva, že niektoré údaje uvedené vo vyplnenom dotazníku nie je možné považovať za overené. Spoločnosť bola informovaná o tom, že Komisia môže rozhodnúť, že svoje zistenia bude opierať o dostupné skutočnosti v súlade s článkom 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia a spoločnosti bola poskytnutá príležitosť predložiť pripomienky.

               (85)

               Spoločnosť poskytla svoje pripomienky ako písomne, tak aj počas vypočutia úradníkom pre vypočutie. V odpovedi uviedla, že jestvuje ďalší (tretí) auditovaný finančný výkaz (vo formáte používanom pre kótované spoločnosti). Hoci sa nezdalo, že medzi „druhým“ a „tretím“ výkazom sú podstatné rozdiely, „tretí“ bol oveľa podrobnejší a komplexnejší. Tento finančný výkaz nebol Komisii oznámený včas počas overovania na mieste (18) napriek tomu, že už bol vydaný a že spoločnosť ho mala k dispozícii. Na rozdiel od iných finančných výkazov táto „tretia“ verzia výslovne a podrobne uvádza všetky subvencie (vrátane ich právneho základu), ktoré táto spoločnosť získala počas OP. Preskúmanie tohto finančného výkazu by preto bolo bývalo veľmi užitočné počas overovania na mieste, aby sa mohli overiť všetky predložené informácie týkajúce sa individuálnych subvenčných schém, ktoré spoločnosť dostala.

               (86)

               Auditované finančné výkazy sú dôležitým dokumentom umožňujúcim náležité overovanie informácií, ktoré poskytla spoločnosť Komisii, v súvislosti, okrem iného, s grantmi, pôžičkami, právami na využívanie pôdy, odkladmi daní atď.

               (87)

               Ako je uvedené vyššie, spoločnosť nebola otvorená spolupráci a vytvárala vážne prekážky pre náležité overovanie informácií predložených Komisii, ktorá preto nemohla riadne overiť získané informácie týkajúce sa, okrem iného, výšky subvencií, ktoré spoločnosť dostala. V dôsledku toho Komisia nemohla dospieť k dostatočne správnemu záveru, najmä s prihliadnutím na výšku prijatých subvencií.

               (88)

               Usudzuje sa, že spoločnosť poskytla zavádzajúce informácie a primerane nespolupracovala. Komisia sa preto rozhodla uplatniť ustanovenia článku 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia. Keďže spoločnosť bola súčasťou skupiny, ustanovenia článku 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia boli uplatniteľné na celú skupinu.

               (89)

               S cieľom stanoviť výšku subvencovania pre skupinu však Komisia použila skutočné údaje dvoch spoločností v rámci skupiny, ktoré plne spolupracovali pri oboch prešetrovaniach a ktorých informácie považovala za spoľahlivé, pokiaľ ide o výšky ich subvencovania. Čo sa týka spoločnosti v rámci skupiny, ktorá poskytla zavádzajúce informácie, stanovenie výšky subvencovania vychádzalo z dostupných faktov. Pri stanovení úrovne subvencovania tohto právneho subjektu predstavovali dostupné skutočnosti, ktoré použila Komisia, najväčšiu výšku subvencovania pre každú subvenčnú schému pre všetky právne subjekty patriace spoločnostiam zaradeným do vzorky alebo pre skupiny spoločností uvedených v odôvodnení 30 a ktoré plne spolupracovali pri prešetrovaní.

               (90)

               Po zverejnení navrhovateľ tvrdil, že metodika použitá na výpočet výšky subvencovania skupiny nie je správna. Argumentoval, že keďže subvenčné rozpätie skupiny predstavuje úhrn subvenčných rozpätí pre každú subvenčnú schému pre ktorúkoľvek spolupracujúcu spoločnosť, malo by byť oveľa vyššie.

               (91)

               Toto tvrdenie vychádza z nesprávneho pochopenia. Metodika použitá na výpočet výšky subvencovania, ako sa opisuje v odôvodnení 89, sa uplatňovala len na spoločnosť (v rámci skupiny), ktorá poskytla zavádzajúce informácie, a nie na skupinu ako celok. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.

               (92)

               Spoločnosť, ktorá poskytla zavádzajúce informácie, nevyvážala príslušný výrobok. Príslušný výrobok vyvážala v rámci skupiny jedna z jej prepojených spoločností. Táto spoločnosť však v plnej miere spolupracovala v oboch prešetrovaniach a poskytla spoľahlivé informácie o vývoznej cene skupiny. Predložené informácie boli preto použité pre konečné zistenia Komisie v danom konaní.

               (93)

               Vyvážajúci výrobca po zverejnení tvrdil, že Komisia chybne uplatňovala ustanovenia článku 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia.

               (94)

               Po prvé, tvrdil, že v liste zaslanom spoločnosti, v ktorom Komisia uviedla podrobné dôvody pre navrhované uplatňovanie ustanovení článku 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia, sa nikde neuvádza, že nemohla overiť informácie týkajúce sa subvencií. Komisia sa preto nemôže v konečných zisteniach opierať o túto argumentáciu, pretože spoločnosti nebola poskytnutá možnosť vyjadriť sa k tomuto tvrdeniu.

               (95)

               Toto tvrdenie nie je možné prijať. Komisia v liste výslovne uviedla, že „nemôže dospieť k záveru, že informácie týkajúce sa výšky subvencií poskytnutých [spoločnosti] boli overené“. Spoločnosť bola v každom prípade plne informovaná o dôvodoch, prečo Komisia v konečnom informačnom dokumente použila metódu najlepších dostupných skutočností a poskytla jej príležitosť vyjadriť svoje pripomienky, čo táto spoločnosť aj urobila.

               (96)

               Po druhé, vyvážajúci výrobca tvrdil, že aj keby Komisia uplatnila ustanovenia článku 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia, ani tak Komisia nemala brať údaje iných spoločností za základ na stanovenie výšky subvencovania. Mala skôr vychádzať z aktuálneho súboru auditovaných finančných výkazov, pretože predstavujú ešte stále „najvhodnejšie“ a „najprimeranejšie“ informácie o výške subvencovania spoločnosti.

               (97)

               Ako je vysvetlené v odôvodneniach 83 až 88, Komisia má vážne pochybnosti o spoľahlivosti predložených finančných výkazov. Preto sa o ne nemohla opierať s cieľom overiť výšku subvencovania rôznych schém a/alebo programov subvencovania, ako sú preferenčné pôžičky a práva na užívanie pozemkov za nižšiu než primeranú odplatu. Spoľahlivé auditované finančné výkazy sú vskutku zásadné na overenie presnosti a úplnosti informácií poskytovaných inak. Komisia preto musela použiť najlepšie dostupné skutočnosti, aby mohla stanoviť výšku subvencovania. V tejto veci išlo o overené informácie o príslušných schémach subvencovania od ďalších spolupracujúcich subjektov. Toto tvrdenie sa preto zamieta.

               (98)

               Táto spoločnosť takisto tvrdila, že Komisia nesprávne uplatnila medzinárodné účtovné štandardy (ďalej len „IAS“) ako kritérium na zamietnutie súboru auditovaných finančných výkazov. Podľa tejto spoločnosti by sa malo rozlišovať medzi úlohou súboru auditovaných finančných výkazov a závažnosťou IAS pri posudzovaní zaobchádzania v trhovom hospodárstve v antidumpingových konaniach na jednej strane a antisubvenčných konaniach na strane druhej. Porušenie IAS nemôže predstavovať dôvod pre uplatnenie ustanovení článku 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia.

               (99)

               Komisia konštatuje, že porušenie medzinárodných účtovných štandardov, ktoré odhalila počas prešetrovania, nebolo per se dôvodom na uplatnenie ustanovení článku 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia. Dôvodom bola skutočnosť, že Komisii boli predložené rôzne verzie súboru auditovaných finančných výkazov, čo vyvoláva pochybnosti o ich dôveryhodnosti. To viedlo Komisiu k záveru, že nebolo možné overiť iné informácie týkajúce sa výšky subvencovania. Toto tvrdenie sa preto zamieta.

               (100)

               Táto spoločnosť takisto tvrdila, že metodika Komisie pre výpočet rozpätia subvencií, ktorá pozostávala z toho, že zobrala pre každú schému najvyššiu vyrovnávaciu sadzbu tak, ako ju zistila v prípade každého spolupracujúceho právneho subjektu (a nie v prípade každej skupiny), je neodôvodnené. Spoločnosť tvrdila, že táto metodika je chybná, lebo spoločnosti v rámci tej istej skupiny sa môžu rozhodnúť, že v prospech celej skupiny sústredia subvencie do jedného konkrétneho subjektu.

               (101)

               Ako bolo vysvetlené v odôvodnení 89, pri výpočte výšky subvencovania v rámci skupiny použila Komisia skutočné údaje dvoch ďalších spoločností v skupine, ktoré spolupracovali pri oboch prešetrovaniach v čase, keď vypočítala výšku subvencovania celej skupiny. Dostupné skutočnosti sa uplatňovali iba na jeden právny subjekt v rámci skupiny, ktorý poskytol zavádzajúce informácie. S cieľom určiť výšku subvencovania právneho subjektu v rámci skupiny Komisia pokladala za najvhodnejšie opierať výpočty o rovnakú výšku v rámci podnikovej štruktúry a zobrať najvyššiu výšku subvencovania zistenú pre ktorýkoľvek z právnych subjektov (prípadne v rámci skupiny) patriaci do spoločností alebo skupín spoločností zaradených do vzorky. Toto tvrdenie sa preto zamieta.

         2.2.   Uplatňovanie ustanovení článku 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia na banky vo vlastníctve štátu

               (102)

               S Komisiou nespolupracovala ani jedna banka v štátnom vlastníctve ČĽR. Komisia ich vyzvala, aby poskytli potrebné informácie na účely antisubvenčného vyšetrenia prostredníctvom vyplnenia dotazníka. Komisia preto oznámila vláde ČĽR, že pokiaľ ide o informácie týkajúce sa príslušných bánk v štátnom vlastníctve, zvažuje opierať svoje zistenia o fakty, ktoré sú dostupné podľa článku 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia.

               (103)

               V odpovedi na list Komisie a následne po zverejnení vláda ČĽR namietala proti uplatneniu článku 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia, pokiaľ ide o informácie, ktoré boli požadované od bánk v štátnom vlastníctve. Tvrdila, že veľké množstvo informácií poskytla v tomto prešetrovaní vláda ČĽR. Komisia je však presvedčená, že tieto informácie nemôžu úplne nahradiť odpovede bánk v štátnom vlastníctve prostredníctvom osobitných dotazníkov. Vláda ČĽR nespochybnila skutočnosť, že banky v štátnom vlastníctve nepredložili odpoveď na dotazník, ani to, že tieto banky sú v štátnom vlastníctve. Komisia sa preto pri zisteniach týkajúcich sa bánk v štátnom vlastníctve musela opierať o dostupné zistenia.

         3.   Prešetrované schémy

               (104)

               Komisia zaslala vláde ČĽR dotazníky, ktoré obsahovali dotazníky určené pre banky v štátnom vlastníctve a pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Žiadala v nich informácie o schémach, ktoré údajne zahŕňali poskytovanie subvencií odvetviu sklenených vlákien. Prešetrili sa tieto schémy:

                           a)

                           preferenčné úvery na politiky, záruky a poistenie odvetvia sklenených vlákien:

                                       —

                                       preferenčné úvery na politiky,

                                       —

                                       programy subvencovania vývozných úverov,

                                       —

                                       vývozné záruky a poistenie pre nové materiály,

                                       —

                                       výhody z poskytnutia prístupu k tzv. „offshore holdingovým spoločnostiam“ a splatenia úverov vládou,

                           b)

                           grantové programy:

                                       —

                                       subvencie na vývoj tzv. „Famous Brands“ a tzv. „China World Top Brands“,

                                       —

                                       granty poskytované centrálnou vládou,

                                       —

                                       granty poskytované štátnymi orgánmi na nižšej úrovni,

                                       —

                                       fondy pre vonkajšie rozšírenie priemyslu v provincii Guangdong,

                           c)

                           vládou poskytované zdroje za nižšiu než primeranú odplatu (ďalej len „LTAR“),

                                       —

                                       poskytovanie energie vládou,

                                       —

                                       poskytovanie vody vládou,

                                       —

                                       poskytovanie surovín vládou,

                                       —

                                       poskytovanie pozemkov vládou za nižšiu než primeranú odplatu,

                           d)

                           programy oslobodenia od príjmov a ďalších priamych daní a programy ich zníženia,

                                       —

                                       program „prvé dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň“ pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou,

                                       —

                                       zníženie dane z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou orientované na vývoz,

                                       —

                                       úľavy na dani z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou na základe zemepisnej polohy,

                                       —

                                       miestne programy na oslobodenie produktívnych podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou od dane z príjmov alebo jej zníženie,

                                       —

                                       zníženie dane pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou nakupujúce zariadenia vyrobené v Číne,

                                       —

                                       daňová kompenzácia za výskum a vývoj uskutočňovaný podnikmi so zahraničnou majetkovou účasťou,

                                       —

                                       vrátenie dane na účely opätovného investovania ziskov podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou do podnikov orientovaných na vývoz,

                                       —

                                       preferenčné daňové programy pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou uznané za podniky s vyspelými alebo novými technológiami,

                                       —

                                       zníženia daní pre podniky s vyspelými a novými technológiami, ktoré sú zapojené do určených projektov,

                                       —

                                       politika preferenčných daní z príjmov pre podniky pôsobiace v severovýchodnom regióne,

                                       —

                                       daňové programy v provincii Guangdong,

                                       —

                                       daňové výnimky z vyplácaných dividend medzi podnikmi, ktoré sú kvalifikované ako rezidenčné podniky,

                                       —

                                       znížené sadzby dane z príjmov právnických osôb,

                           e)

                           programy nepriamych daní a dovozných ciel:

                                       —

                                       oslobodenie od DPH na používanie dovezených zariadení,

                                       —

                                       zníženie DPH pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrobených v Číne,

                                       —

                                       oslobodenie od DPH a cla na nákupy dlhodobého majetku v rámci programu rozvoja zahraničného obchodu.

         4.   Preferenčné úvery na politiky, iné financovanie, záruky a poistenie

   4.1.   Preferenčné úvery

   a)   Úvod

               (105)

               K zisteniam týkajúcich sa bánk v štátnom vlastníctve sa dospelo na základe dostupných faktov v súlade s článkom 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia, ako je vysvetlené v oddiele C.2.2.

         b)   Právny základ

               (106)

               Preferenčné úvery v ČĽR sa ustanovujú týmito právnymi predpismi: Zákon ČĽR o komerčných bankách (ďalej len „zákon o bankovníctve“) [2003], Všeobecné pravidlá úverov, ktoré schválila Čínska ľudová banka (ďalej len „ČĽB“) 28. júna 1996 a rozhodnutie č. 40 Štátnej rady.

         c)   Zistenia z prešetrovania

         Existencia subvencovania

               (107)

               Zatiaľ čo čínske orgány poskytli iba obmedzené informácie týkajúce sa akciového podielu/vlastníctva bánk v ČĽR, prešetrovaním založenom na dostupných údajoch sa zistilo, že čínsky finančný trh je charakterizovaný významným vládnym vplyvom a kontrolou. Počas analýzy, či sú banky subjektmi, ktoré majú vládnu právomoc, alebo im bola zverená alebo ju vykonávajú (t. j. či sú verejné orgány), Komisia využívala všetky dostupné informácie nielen o štátnom vlastníctve bánk, ale aj o iných charakteristikách, ako napríklad o prítomnosti zástupcov vlády v správnej rade, vládnom vplyve a kontrole nad činnosťami príslušných bánk, vykonávaní vládnych politík alebo záujmov, ako aj o tom, či boli bankové subjekty vytvorené na základe právneho predpisu.

               (108)

               Komisia dospela na základe dostupných informácií k záveru, že banky v úplnom štátnom vlastníctve so správnom radou, v ktorej prevláda vláda ČĽR, majú najväčší podiel na trhu a sú rozhodujúcimi aktérmi na čínskom finančnom trhu. Na banky v štátnom vlastníctve sa vzťahujú právne predpisy, ktoré od nich okrem iného vyžadujú, aby poskytovali úvery na základe potrieb národného hospodárstva, poskytovali úverovú podporu podporovaným projektom (19) alebo uprednostnili rozvoj priemyselných odvetví vyspelých a nových technológií (20).

               (109)

               Ďalším znakom zapojenia štátu do čínskeho finančného trhu je úloha, ktorú zohráva ČĽB pri určovaní konkrétnych limitov pre spôsob stanovovania úrokových sadzieb a ich fluktuácie (21). Od finančných inštitúcií sa požaduje, aby poskytovali úverové sadzby v rámci určitého rozsahu referenčnej miery úrokovej sadzby ČĽB. V prípade preferenčných pôžičiek sa úrokové sadzby nesmú posúvať smerom nahor. Limity úrokových sadzieb úverov spoločne so stropmi stanovenými pre depozitné sadzby vytvorili situáciu, v ktorej majú banky zaručený prístup k lacnému kapitálu (z dôvodu regulácie depozitných sadzieb) a sú schopné požičiavať vybraným odvetviam za výhodné sadzby v súlade s vládnou politikou usmerňovania bánk k mimoriadne podporujúcemu konaniu pre určité podporované a/alebo špičkové priemyselné odvetvia, ako je napríklad odvetvie výroby skleneného vlákna.

               (110)

               Komisia sa usilovala získať od vlády ČĽR vysvetlenia týkajúce sa vymedzení a formulácií v obežníku 251, ako aj k predchádzajúcim právnym predpisom (obežník Čínskej ľudovej banky týkajúci sa rozšírenia fluktuačného pásma úrokovej sadzby úverov pre finančné inštitúcie – YinFa [2003] č. 250). Ako sa však opisuje v oddiele C. 2.2, vláda ČĽR neposkytla tieto obežníky. Vláda ČĽR však tvrdila, že obežník 250 bol zrušený obežníkom 251 a že spodná hranica úverových sadzieb je zrušená od júla 2013, a preto štát nezasahuje do bankového sektora.

               (111)

               K zrušeniu spodnej hranice úverových sadzieb však došlo počas obdobia prešetrovania. ČĽB preto ovplyvňovala nastavenie úrokových sadzieb bánk v štátnom vlastníctve počas veľkej časti obdobia prešetrovania. Prešetrovaním sa okrem toho nepreukázal nijaký okamžitý účinok zrušenia na pôžičky, ktoré získali výrobcovia zaradení do vzorky. Minimálna úroková sadzba, ktorá jestvovala v období prešetrovania, nie je v nijakom prípade jediným argumentom, prečo Komisia považuje banky v štátnom vlastníctve za verejné orgány.

               (112)

               V antisubvenčných prešetrovaniach, ktoré sa týkali solárnych panelov (22) a solárneho skla (23), sa zistilo, že banky v štátnom vlastníctve v ČĽR pôsobia ako verejné orgány (pozri odôvodnenia 158 až 168 nariadenia o solárnych paneloch a odôvodnenie 73 nariadenia o solárnom skle). Ide takisto o skutočnosti, ktoré sú dostupné v rámci tohto prešetrovania, pokiaľ ide o postavenie bánk vo vlastníctve štátu ako verejných orgánov. Tieto skutočnosti sú zhrnuté takto:

                           —

                           Banky v štátnom vlastníctve majú najväčší podiel na trhu a sú dominantnými účastníkmi trhu v ČĽR,

                           —

                           na základe dostupných faktov sú banky v štátnom vlastníctve kontrolované vládou vo forme vlastníctva a administratívnej kontroly ich obchodného správania vrátane limitov úrokových sadzieb, ktoré môžu ponúkať,

                           —

                           zákonom o bankovníctve a inými zákonmi a nariadeniami sa od bánk vyžaduje, aby poskytovali úvery podľa potrieb národného hospodárstva, poskytovali úverovú podporu podporovaným projektom a prideľovali prioritu podnikom s vyspelými a novými technológiami.

               (113)

               Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že banky v štátnom vlastníctve vykonávajú vládne funkcie v mene vlády ČĽR, konkrétne povinne podporujú určité hospodárske odvetvia v súlade so štátnym plánovacími a politickými dokumentmi. Značná majetková účasť štátu v bankách v štátnom vlastníctve potvrdzuje, že banky sú pri výkone svojich verejných funkcií kontrolované vládou. Čínska vláda vykonáva významnú kontrolu nad bankami v štátnom vlastníctve prostredníctvom svojej všadeprítomnej zaangažovanosti vo finančnom sektore a požiadavky na banky v štátnom vlastníctve, aby sa pridržiavali vládnych politík. Banky v štátnom vlastníctve sa považujú za verejné orgány, lebo majú vládnu právomoc, je im zverená a vykonávajú ju.

               (114)

               Po zverejnení vláda ČĽR spochybnila tento záver a uviedla, že Komisia neuviedla dôvody, prečo sa domnieva, že banky v štátnom vlastníctve sú verejnými orgánmi. Komisia je presvedčená, že skutočnosti uvedené v predchádzajúcich odôvodneniach opodstatňujú záver, že banky v štátnom vlastníctve sú verejnými orgánmi.

               (115)

               Zatiaľ čo prevažnú väčšinu pôžičiek, ktoré boli poskytnuté vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, poskytujú banky v štátnom vlastníctve, pri prešetrovaní sa zistilo, že malý objem úverov poskytujú súkromné banky. Komisia preto analyzovala, či sú súkromné banky v ČĽR poverené vládou ČĽR a/alebo či im vláda ČĽR nariadila v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného antisubvenčného nariadenia, aby poskytovali preferenčné úvery výrobcom skleneného vlákna.

               (116)

               V článku 34 zákona o bankovníctve sa uvádza, že súkromným bankám sa nariaďuje, aby „poskytovali úvery na základe potrieb národného hospodárstva a sociálneho rozvoja a v duchu štátnych priemyselných politík“ (24).

               (117)

               Prešetrovaním sa preukázalo, že v prípade vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky boli úrokové sadzby uplatňované bankami v štátnom vlastníctve a súkromnými bankami vo všeobecnosti na veľmi podobnej úrovni. To naznačuje, že banky v štátnom vlastníctve, ktoré sú rozhodujúcimi aktérmi na bankovom a úverovom trhu v ČĽR, určujú úrovne úrokovej miery a že súkromné banky jednoducho kopírujú sadzby stanovené bankami v štátnom vlastníctve (verejnými orgánmi).

               (118)

               Komisia dospela za týchto okolností k záveru, že súkromné banky nestanovujú svoje sadzby nezávisle od zasahovania štátu a že stratégiu poskytovania úverov súkromnými bankami riadi vláda ČĽR.

               (119)

               Vláda ČĽR spochybnila po zverejnení výklad článku 34 zákona o bankovníctve Komisiou. Uviedla, že „Komisia vnáša do článku 34 výklad, ktorý tam jasne nepatrí“. Vláda ČĽR upozornila Komisiu na iné články zákona o bankovníctve, konkrétne na články 4, 5 a 7, ktorými sa má zabezpečiť, aby sa úvery poskytovali bez zásahu a po posúdení kreditného rizika.

               (120)

               Komisia uznáva, že tieto články existujú. Domnieva sa však, že by sa mali chápať a vykladať so zreteľom na ustanovenia článku 34. V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že ani vláda ČĽR, ani banky alebo príslušné spoločnosti zaradené do vzorky neboli v stave preukázať, že úvery boli poskytované bez zasahovania alebo po primeranom úverovom hodnotení. Naopak, prešetrovaním sa ukázalo, že jeden z vyvážajúcich výrobcov mal straty, ale napriek tomu sa mu podarilo získať úvery od bánk za normálne úrokové sadzby bez prirážky za riziko spojené s jeho ťažkou finančnou situáciou.

               (121)

               Komisia preto dospela k záveru, že súkromné banky sú vládou poverené alebo ňou riadené, aby poskytovali preferenčné financovanie podobným spôsobom, ako ich poskytujú banky v štátnom vlastníctve. To teda znamená, že jestvuje finančná pomoc v zmysle článku 3 ods. 1) písm. a) bodu iv) základného antisubvenčného nariadenia.

         Špecifickosť

               (122)

               Pokiaľ ide o banky, ktoré poskytli pôžičky spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, ide väčšinou banky v štátnom vlastníctve a v konečnom dôsledku kontrolované vládou ČĽR. Patria sem hlavné komerčné banky a banky naviazané na politiku v ČĽR, ako sú China Development Bank, EXIM Bank, Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank a Industrial and Commercial Bank of China.

               (123)

               Komisia okrem toho poznamenáva, že vláda ČĽR riadi poskytovanie preferenčných úverov pre obmedzený počet odvetví. Napríklad rozhodnutie č. 40 uvádza, že vláda ČĽR bude aktívne podporovať rozvoj odvetví nových materiálov a že odvetvie sklenených vlákien sa považuje za odvetvie nových materiálov. Všetky finančné inštitúcie majú teda pokyny, aby poskytovali úverovú podporu len podporovaným projektom, kam patria projekty v oblasti skleneného vlákna. V uvedenom rozhodnutí sa takisto sľubuje vykonávanie „ďalších preferenčných politík pre podporované projekty“.

               (124)

               Vláda ČĽR tvrdila, že Komisia sa nesprávne opierala o rozhodnutie 40, pretože príslušný výrobok nie je klasifikovaný ako podporované odvetvie. Navyše, aj keby sa pripustilo, že výrobné odvetvie je podporované, vláda tvrdila, že opieranie sa o rozhodnutie č. 40 sa nemôže vzťahovať na odvetvie, ktoré nie je uvedené v rozhodnutí č. 9 („Katalóg prispôsobenia priemyselnej infraštruktúry z roku 2011“).

               (125)

               Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky patria do kategórií podporovaných odvetví uvedených vyššie (odôvodnenia 67 – 76), ako aj medzi priemyselné odvetvia v oblasti vyspelých a nových technológií. Okrem toho, špeciálne sklenené vlákna a výrobky z neho, ako aj pece na výrobu E-skla sú na rozdiel od tvrdenia vlády výslovne uvedené v kapitole XII bode 6 rozhodnutia č. 9 (25). Toto tvrdenie je preto neopodstatnené.

         Výhoda.

               (126)

               Výhoda existuje v rozsahu, v ktorom sa vládne úvery alebo úvery od súkromných orgánov poverených alebo riadených vládou poskytujú za výhodnejších podmienok, než by príjemca mohol skutočne na trhu získať.

         Potreba spoliehať sa na referenčnú hodnotu

               (127)

               Komisia zamýšľala overiť hodnotenia kreditného rizika vykonané bankami, ktoré poskytli počas obdobia prešetrovania finančné prostriedky vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky. Niektorým vyvážajúcim výrobcom vznikali straty. Napriek tomu sa im podarilo získať úvery od bánk za referenčnú sadzbu bez prirážky za riziko spojené s ich zhoršujúcou sa finančnou situáciou. Komisia má preto dôvody mať pochybnosti o tom, či úvery pre spoločnosti vyrábajúce sklenené vlákno vychádzali z dôsledného hodnotenia rizika, ako aj o výške úrokovej sadzby stanovenej na základe takého postupu.

               (128)

               Ako je už vysvetlené, keďže pôžičky poskytované čínskymi bankami sú výsledkom značných vládnych intervencií v bankovom sektore a neodrážajú sadzby, ktoré by existovali na fungujúcom bankovom trhu, bola pomocou metódy opísanej ďalej vytvorená vhodná referenčná hodnota. Okrem toho z dôvodu nedostatočnej spolupráce vlády ČĽR Komisia určila na základe dostupných informácií vhodnú referenčnú úrokovú sadzbu.

               (129)

               Pri vytvorení vhodnej referenčnej hodnoty pre úvery v RMB sa považuje za vhodné uplatniť čínske úrokové sadzby upravené tak, aby odrážali normálne trhové riziko. V súvislosti s tým, že súčasná finančná situácia vývozcov vznikla na deformovanom trhu s bankovými pôžičkami a že neexistujú nijaké spoľahlivé informácie od čínskych bánk o meraní rizika a stanovovaní úverových ratingov, Komisia považuje za potrebné neposudzovať úverovú bonitu čínskych vývozcov na základe nominálnej hodnoty, ale uplatniť prirážku odrážajúcu možný vplyv čínskeho deformovaného trhu na ich finančnú situáciu.

               (130)

               Rovnaká situácia platí aj pre úvery v cudzích menách. Ako referenčná hodnota boli použité podnikové dlhopisy s ratingom BB v príslušných denomináciách vydané počas obdobia prešetrovania.

               (131)

               Ako je už vysvetlené, Komisia požiadala čínsku vládu a spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, aby jej poskytli informácie o úverových politikách čínskych bánk a o spôsobe, akým sú pôžičky udeľované vyvážajúcim výrobcom. Takéto informácie však Komisii neboli poskytnuté. Vzhľadom na túto nedostatočnú spoluprácu, vzhľadom na všetky dostupné skutočnosti a v súlade s ustanoveniami článku 28 ods. 6 základného antisubvenčného nariadenia sa považuje za vhodné predpokladať, že všetkým firmám v Číne by bol udelený nanajvýš stupeň dlhopisov „neinvestičného stupňa“ (BB od spoločnosti Bloomberg), a na štandardnú úverovú sadzbu Čínskej ľudovej banky by sa uplatnila primeraná sadzba, ktorá sa očakáva od dlhopisov vydaných firmami s týmto ratingom.

               (132)

               Preto na výpočet referenčnej úrokovej sadzby pre úvery poskytnuté spoločnostiam zaradeným do vzorky počas OP, sa riziková prirážka vypočítala ako rozdiel medzi úrokovými sadzbami na dlhopisy emitované spoločnosťami s ratingom BB a dlhopismi vydanými spoločnosťami s ratingom AAA (ktorý je úverový rating dlhopisov vydaných ČĽR), ako sú zaznamenané spoločnosťou Bloomberg. Táto riziková prirážka bola potom pripočítaná k uverejneným úrokovým sadzbám ČĽB na dlhopisy s ratingom BB so zohľadnením dĺžky trvania pôžičky.

               (133)

               Výhoda vyvážajúcich výrobcov sa potom vypočítala ako rozdiel medzi úrokom, ktorý spoločnosti skutočne uhradili počas OP, a úrokom, ktorý by museli zaplatiť, ak by sa referenčná úroková sadzba uplatňovala na úvery. Táto výhoda sa potom vyjadrila ako percento celkového obratu každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu.

               (134)

               Vláda ČĽR po zverejnení tvrdila, že Komisia sa pri výpočte výhody nemala odvolávať na nijakú referenčnú hodnotu, pretože tvrdila, že úvery boli poskytnuté za trhových podmienok, a preto nebola poskytnutá žiadna výhoda.

               (135)

               Ako je vysvetlené v odôvodneniach 127 až 130, v ČĽR je narušený trh s bankovými pôžičkami, a preto Komisia považuje použitie referenčného kritéria za plne odôvodnené.

               (136)

               Vláda ČĽR okrem toho tvrdila, že Komisia dostatočne neodôvodnila výber tohto konkrétneho druhu referenčnej hodnoty.

               (137)

               Komisia usudzuje, že pri vytvorení vhodnej referenčnej hodnoty pre úvery sa považuje za vhodné uplatniť čínske úrokové sadzby upravené tak, aby odrážali normálne trhové riziko. V súvislosti s tým, že súčasná finančná situácia vývozcov vznikla na deformovanom trhu a že neexistujú žiadne spoľahlivé informácie od čínskych bánk o meraní rizika a stanovovaní úverových ratingov, považuje sa za potrebné uplatniť prirážku, ktorá bude odrážať možný vplyv čínskeho deformovaného trhu na ich finančnú situáciu.

         d)   Záver

               (138)

               Na základe zistení prešetrovania Komisia dospela k záveru, že odvetvie sklenených vlákien v ČLR malo výhodu z preferenčných úverov počas OP a to ako od bánk v štátnom vlastníctve, tak aj od súkromných bánk. Financovanie odvetvia sklenených vlákien predstavuje subvenciu v zmysle základného antisubvenčného nariadenia, pretože dochádza k

                           a)

                           štátnemu finančnému príspevku, ako je vymedzené v článku 3 ods. 1 písm. a) bode i);

                           b)

                           povereniu a riadeniu vládou, ako je vymedzené v článku 3 ods. 1 písm. a) bode iv) a

                           c)

                           tým sa priznáva výhoda, ako sa vyžaduje článkom 3 ods. 2

               (139)

               Vzhľadom na existenciu finančného príspevku, výhodu pre vyvážajúcich výrobcov a špecifickosť je táto subvencia vyrovnateľná.

         e)   Výpočet výšky subvencie

               (140)

               V článku 6 písm. b) základného antisubvenčného nariadenia sa stanovuje, že výhoda preferenčných úverov by sa mala vypočítať ako rozdiel medzi sumou uhradeného úroku a sumou, ktorá by sa uhradila za porovnateľný komerčný úver, ktorý by firma získala na trhu. Ako sa uviedlo, Komisia stanovila trhovú referenčnú hodnotu pre porovnateľné komerčné úvery bez toho, aby mala zmysluplné hodnotenie rizika.

               (141)

               Výhoda sa vypočítala pre OP ako rozdiel medzi skutočne uhradenými úrokmi počas OP a úrokom, ktorý by sa uhradil s použitím referenčnej hodnoty.

               (142)

               Jeden z vyvážajúcich výrobcov tvrdil, že Komisia použila pri výpočte výhody nesprávnu úrokovú sadzbu skutočne zaplatenú spoločnosťou za jednu pôžičku. Komisia prijala toto tvrdenie a výpočet upravila. Upravený výpočet však nemal nijaký vplyv na zistené subvenčné rozpätie.

               (143)

               Subvenčné rozpätia vypočítané pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa zakladali na tejto metodike:

                           Preferenčné úvery

                           Názov spoločnosti

                           Subvenčné rozpätie

                           Chongqing Polycomp International Corporation

                           6,3 %

                           Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (26)

                           2,6 %

                           Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

                           7,4 %

         4.2.   Iné schémy poskytovania preferenčných úverov

               (144)

               Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky nedostali počas OP nijaký finančný príspevok na základe schémy poskytovania preferenčných úverov uvedených v oddiele C. 3.

         5.   Grantové programy

               (145)

               Spoločnosti zaradené do vzorky nedostali počas OP nijaký finančný príspevok z programov „Famous Brands“, „China World Top Brands“ alebo z „fondov pre vonkajšie rozšírenie priemyslu v provincii Guangdong“.

         5.1.   Špecifické grantové programy a granty

   a)   Úvod

               (146)

               Spoločnosti zaradené do vzorky dostali jednorazové granty od rôznych orgánov na rozdielnych úrovniach verejnej správy, výsledkom čoho bolo, že im bola poskytnutá výhoda počas OP. Má sa za to, že tieto granty patria do grantových programov uvedených v podnete, lebo navrhovateľ tvrdil, že výrobcovia skleneného vlákna získali jednorazové granty od orgánov provinčnej a miestnej verejnej správy, čím získali výhodu, pretože dostali finančné prostriedky bez primeranej kompenzácie.

               (147)

               Komisia ponúkla vláde ČĽR konzultácie o týchto osobitných grantoch.

               (148)

               Vláda ČĽR nesúhlasila s konzultáciami. Tvrdila, že by to nebolo v súlade s Dohodou o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach (ďalej len „DSVO“), pretože takéto konzultácie by sa mali uskutočniť pred začatím prešetrovania, a že pre čínske orgány by bolo neprimeraným bremenom overiť informácie týkajúce sa každej jednej schémy.

               (149)

               Väčšina príslušných grantov predstavovala zanedbateľné množstvá. Komisia ich preto ďalej neprešetrovala.

               (150)

               Komisia však preskúmala jeden konkrétny, relatívne veľký grant na účely budovania ubytovne pre zamestnancov spoločnosti, ktorý bol poskytnutý jednej zo spoločností zaradených do vzorky a v prípade ktorého sa má za to, že je spojený s grantovými programami spomínanými v podnete.

         b)   Záver

               (151)

                  Ad hoc charakter uvedeného grantu jasne ukázal, že nebol k dispozícii iným spoločnostiam, a preto bol špecifický v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného antisubvenčného nariadenia. Na základe dôkazov zhromaždených v súvislosti s prijatím tohto grantu a bez akýchkoľvek ďalších informácií Komisia považuje tento grant za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a ods. 2 základného antisubvenčného nariadenia, a tým bola poskytnutá výhoda príslušným vyvážajúcim výrobcom.

               (152)

               Spoločnosť, ktorá dostala grant, po zverejnení tvrdila, že grant bol spoločnosti poskytnutý na renováciu dlhodobého majetku, ktorý sa odpisuje počas 50 rokov. Preto by sa táto subvencia mala rozdeliť na obdobie 50 rokov a pri výpočte subvenčného rozpätia by sa mala vziať do úvahy iba 1/50 z celkovej sumy, ktorá zodpovedá výhode, ktorú spoločnosť získala počas OP.

               (153)

               Spoločnosť neposkytla žiadne dôkazy, ktoré odôvodňujú dobu odpisovania 50 rokov pre investície do dlhodobého majetku, v tomto prípade do budovy používanej ako spálňa pre zamestnancov. Skutočné obdobie odpisovania dlhodobého majetku spoločnosti je obvykle oveľa kratšie a predstavuje obdobie od 10 do 20 rokov. Vzhľadom na uvedené je výhoda z tohto grantu zanedbateľná, a preto by nemala podliehať vyrovnávacím opatreniam.

         6.   Programy oslobodenia od priamych daní a ich zníženia

   6.1.   Program „dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň“ pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou

   a)   Úvod

               (154)

               Programom „dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň“ sa oprávňujú podniky so zahraničnou majetkovou účasťou na to, aby neplatili žiadnu daň z príjmu právnickej osoby prvé dva roky a aby počas ďalších troch rokov platili len 12,5 % namiesto 25 %.

         b)   Právny základ

               (155)

               Právnym základom tohto programu je článok 8 zákona Čínskej ľudovej Republiky o dani z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou a zahraničné podniky (ďalej len „zákon o dani pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou“) a článok 72 vykonávacích predpisov k zákonu Čínskej ľudovej republiky o dani z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou a zahraničné podniky. Podľa vlády ČĽR bol tento program ukončený podľa článku 57 zákona o dani z príjmov podnikov z roku 2008 s s prechodným obdobím do konca roka 2012. Zo zákona teda jasne vyplýva, že v daňovom roku 2012 existovala výhoda podľa tejto schémy.

         c)   Zistenia z prešetrovania

               (156)

               Schémou „dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň“ sa priznali výhody spoločnostiam počas rozpočtového roka 2012, po ktorom bola podľa vlády ČĽR schéma zrušená. V každom prípade jedna zo spoločností zaradených do vzorky bola podnikom v zahraničnom vlastníctve, ktorý by počas OP mohol byť oprávnený využívať túto daňovú schému.

         d)   Záver

               (157)

               Spoločnosti zaradené do vzorky nedostali v rámci tohto programu počas OP nijaký finančný príspevok. Prešetrenie ďalej ukázalo, že vláda ČĽR vskutku zrušila túto schému.

         6.2.   Podniky s vyspelými a novými technológiami

   a)   Úvod

               (158)

               Tento program umožňuje spoločnostiam, ktoré vedia preukázať, že spĺňajú určitý súbor kritérií, aby získali status „podnik s vyspelými a novými technológiami“, aby im bolo poskytnuté zníženie ich dane z príjmu právnických osôb na 15 % v porovnaní so štandardnou sadzbou 25 %.

         b)   Právny základ

               (159)

               Právnym základom tohto programu je článok 28 ods. 2 zákona o dani z príjmov podnikov z roku 2008 spolu s „administratívnymi opatreniami na určenie podnikov s vyspelými a novými technológiami“ (Guo Ke Fa Huo [2008] č.172); a článok 93 vykonávacieho nariadenia k zákonu o dani z príjmov podnikov spolu s oznámením štátnej daňovej správy o otázkach týkajúcich sa platby dane z príjmov podnikov s vyspelými a novými technológiami (Guo Shui Han [2008] č. 985).

         c)   Zistenia z prešetrovania

               (160)

               Táto schéma sa vzťahuje na podniky s vyspelými a novými technológiami, ktoré boli ako také uznané vládou ČĽR. Na to, aby boli podniky oprávnené na túto schému, musia vlastniť základné nezávislé práva duševného vlastníctva a spĺňať nasledujúce požiadavky, ktoré sú stanovené v právnom základe a zhrnuté takto:

                           a)

                           ich výroba musí patriť medzi výrobky „odvetví vyspelých technológií s kľúčovou štátnou pomocou“;

                           b)

                           ich celkové výdavky na výskum a vývoj musia predstavovať 3 – 6 % ich celkových tržieb z predaja;

                           c)

                           ich príjmy z výrobkov vyspelých a nových technológií musia tvoriť viac ako 60 % ich celkových tržieb z predaja;

                           d)

                           počet pracovníkov v oblasti výskumu a vývoja musí tvoriť 10 % celkového počtu zamestnancov;

                           e)

                           splnenie ostatných požiadaviek stanovených v „administratívnych opatreniach pre podniky s vyspelými a novými technológiami z roku 2008“.

               (161)

               Komisia zistila, že niektorí vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky využívajú túto schému, a preto platia daň z príjmov právnických osôb len vo výške 15 % a nie 25 %. Tieto spoločnosti požiadali o status podnikov s vyspelými a novými technológiami a dostali oficiálne oznámenie o tom, že splnili kritériá schémy, a preto majú nárok na vyplnenie svojich daňových priznaní k dani z príjmov právnických osôb zodpovedajúcim spôsobom.

         d)   Záver

               (162)

               Komisia usudzuje, že táto schéma predstavuje subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného antisubvenčného nariadenia, pretože existuje finančný príspevok v podobe ušlých príjmov vlády ČĽR, ktorým sa poskytuje výhoda príslušným spoločnostiam. Výhoda pre príjemcov sa rovná daňovej úspore.

               (163)

               Táto subvencia je špecifická podľa vymedzenia článku 4 ods. 2 písm. a) základného antisubvenčného nariadenia, pretože je vyhradená len podnikom s certifikátom podnikov s vyspelými a novými technológiami, ktoré spĺňajú všetky požiadavky administratívnych opatrení z roku 2008. Príslušní vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky získali toto osvedčenie. Právnymi predpismi alebo orgánom poskytujúcim pomoc neboli stanovené nijaké objektívne kritériá oprávnenosti.

               (164)

               Po zverejnení vláda ČĽR spochybnila závery Komisie. Tvrdila, že kritériá oprávnenosti boli objektívne a vzťahovali sa rovnako na všetky spoločnosti v ČĽR. Preto nespĺňajú kritérium špecifickosti.

               (165)

               Komisia toto tvrdenie neakceptuje. Grant je k dispozícii iba spoločnostiam so špecifickými charakteristikami (podniky s vyspelými a novými technológiami), a nie všetkým priemyselným odvetviam a všetkým sektorom. Okrem toho, oprávnenosť tiež nie je automatická, ale závisí od udelenia certifikátu podniku s vyspelými a novými technológiami, ktorý udeľuje príslušný orgán na základe vlastného uváženia. Z tohto dôvodu má táto schéma špecifickú povahu.

               (166)

               Komisia preto považuje túto subvenciu za napadnuteľnú.

         e)   Výpočet výšky subvencie

               (167)

               Komisia vypočítala výšku napadnuteľnej subvencie ako rozdiel medzi sumou zvyčajne uhradenou počas OP a sumou, ktorú príslušné spoločnosti skutočne počas OP uhradili.

                           Podniky s vyspelými a novými technológiami

                           Názov spoločnosti

                           Subvenčné rozpätie

                           Chongqing Polycomp International Corporation

                           0,0 %

                           Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd 27 (27)

                           1,3 %

                           Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

                           0,8 %

         6.3.   Zníženia dane z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou, ktoré nakupujú zariadenia vyrobené v Číne

   a)   Úvod

               (168)

               Tento program umožňuje spoločnosti uplatniť si nárok na zníženie dane na nákup zariadení vyrábaných domácimi výrobcami, ak je projekt v súlade s priemyselnými politikami vlády ČĽR. Na prírastkové zvýšenie daňovej povinnosti z predchádzajúceho roka sa môže uplatniť daňová úľava až do výšky 40 % nákupnej ceny zariadení vyrábaných domácimi výrobcami.

         b)   Právny základ

               (169)

               Právnym základom tohto programu sú dočasné opatrenia týkajúce sa daňového dobropisu na daň z príjmov podnikov na účely investovania do nákupu zariadení vyrábaných domácimi výrobcami pre projekty na obnovu technológie z 1. júla 1999 a oznámenie Štátnej daňovej správy č. 52 z roku 2008 o zastavení vykonávania politiky odpočtu dane z príjmov podnikov a oslobodenia od tejto dane pri investíciách podniku do nákupu zariadení vyrábaných domácimi výrobcami, ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2008.

         c)   Zistenia z prešetrovania

               (170)

               Vláda ČĽR tvrdila, že tento program bol ukončený od januára 2008 podľa spomínaného oznámenia č. 52. Prešetrovaním sa však ukázalo, že jedna zo spoločností zaradených do vzorky využívala počas OP výhody tohto programu.

         d)   Záver

               (171)

               Tento program predstavuje subvenciu, pretože sa ním poskytuje finančná pomoc vo forme ušlého príjmu vlády ČĽR podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Tento program poskytuje príjemcom výhodu vo výške rovnajúcej sa daňovej úspore v zmysle článku 3 ods. 2 základného antisubvenčného nariadenia. Táto subvencia je špecifická v zmysle článku 4 ods. 4 písm. b) základného antisubvenčného nariadenia, pretože daňová úspora je podmienená prednostným používaním domáceho tovaru pred dovezeným.

         e)   Výpočet výšky subvencie

               (172)

               Komisia vypočítala výšku napadnuteľnej subvencie ako rozdiel medzi sumou zvyčajne uhradenou počas OP a výškou skutočne uhradenej dane počas OP príslušnými spoločnosťami.

               (173)

               Sadzba subvencie stanovená vzhľadom na túto subvenciu počas OP je pre Jiangsu Changhai Group 0,2 %.

               (174)

               Po zverejnení jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že nie je oprávnený na nijaký finančný príspevok v rámci schémy „zníženie dane z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou, ktoré nakupujú zariadenia vyrobené v Číne“, pretože nie je spoločnosťou so zahraničnou majetkovou účasťou. Komisia nesprávne prisudzovala tejto spoločnosti výhodu v rámci tohto systému na základe dostupných skutočností. Spoločnosť takisto tvrdila, že zistila menšie chyby vo výpočtoch. Komisia obe tvrdenia prijala a zodpovedajúcim spôsobom upravila výpočet subvenčného rozpätia.

         6.4.   Ostatné programy oslobodenia od priamych daní a ich zníženia

               (175)

               Komisia takisto preskúmala daňovú kompenzáciu za výskum a vývoj. Toto opatrenie však predstavovalo zanedbateľné množstvá. Komisia ho preto ďalej neprešetrovala.

               (176)

               Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky nedostali počas OP nijaký finančný príspevok na základe zvyšných programov oslobodenia od daní uvedených v oddiele C. 3.

         7.   Programy týkajúce sa nepriamej dane a dovozného cla:

   7.1.   Oslobodenie od DPH a zníženie dovozných ciel na používanie dovezených zariadení

   a)   Úvod

               (177)

               Prostredníctvom tohto programu je možné oslobodiť podniky so zahraničnou majetkovou účasťou a domáce podniky od DPH a dovozných ciel pri dovoze vybavenia, ktoré používajú vo svojej výrobe. Aby sa toto oslobodenie mohlo využiť, zariadenie nesmie byť uvedené na zozname zariadení, na ktoré sa oslobodenie nevzťahuje, a podnik, ktorý si uplatňuje nárok na oslobodenie, musí získať certifikát projektov podporovaných štátom, vydaný čínskymi orgánmi alebo NKRR na základe príslušných právnych predpisov v oblasti investícií, daní a ciel.

         b)   Právny základ

               (178)

               Právnym základom tohto programu je obežník Štátnej rady o úprave daňovej politiky pre dovážané zariadenia, Guo Fa č. 37/1997, oznámenie ministerstva financií, všeobecnej správy ciel a štátnej správy daní o úprave určitých preferenčných dovozných ciel, oznámenie ministerstva financií, všeobecnej správy ciel a štátnej správy daní č. 43 z roku 2008, oznámenie NKRR o konkrétnych otázkach týkajúcich sa oficiálneho potvrdenia projektov podporovaných štátom a financovaných z domácich alebo zahraničných prostriedkov č. 316/2006 z 22. februára 2006 a katalóg dovozných artiklov bez výnimky z colnej povinnosti, ktorý platí pre domáce podniky i pre podniky so zahraničnou účasťou z roku 2008.

         c)   Zistenia z prešetrovania

               (179)

               Všetky spoločnosti zaradené do vzorky využívali tento systém.

         d)   Záver

               (180)

               Tento program sa považuje za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) vo forme ušlého príjmu vlády ČĽR, pretože podniky so zahraničnou majetkovou účasťou a iné oprávnené domáce podniky sú oslobodené od platenia DPH a/alebo ciel, ktoré by inak boli splatné. Program teda poskytuje výhodu prijímajúcim spoločnostiam v zmysle článku 3 ods. 2 základného antisubvenčného nariadenia. Program je v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného antisubvenčného nariadenia špecifický, pretože právnymi predpismi, ktorými sa riadi orgán poskytujúci subvenciu, sa prístup výslovne obmedzuje iba na podniky, ktoré investujú v rámci špecifických obchodných kategórií vymedzených taxatívne zákonom a ktoré patria buď do podporovanej kategórie, alebo do vymedzenej kategórie B v Katalógu na usmernenie priemyselných odvetví v súvislosti so zahraničnými investíciami a transferom technológií, alebo podniky, ktoré sú v súlade s Katalógom kľúčových odvetví, výrobkov a technológií, ktorých vývoj je podporovaný štátom.

               (181)

               Po zverejnení vláda ČĽR spochybnila závery Komisie. Tvrdila, že kritériá oprávnenosti boli objektívne a vzťahovali sa rovnako na všetky spoločnosti v ČĽR. Preto nespĺňajú kritérium špecifickosti. Vláda ČĽR však nepoukázala na žiadne osobitné ustanovenia v právnych predpisoch, ktoré by zdôvodňovali jej názory, a neposkytla žiadne presvedčivé dôkazy, že oprávnenosť je automatická.

               (182)

               Vláda ČĽR a jeden z vyvážajúcich výrobcov tvrdili, že Komisia nemôže napádať nijaké prípadné výhody v oblasti DPH, ktoré možno prijali tri spoločnosti zaradené do vzorky, lebo s účinnosťou od roku 2009 už nemožno využívať oslobodenia od DPH udelené v minulosti. Preto, za predpokladu 5 až 10-ročnej priemernej doby odpisovania príslušného dovezeného zariadenia, údajná výhoda by buď vypršala pred uložením opatrení alebo by pravdepodobne nepokračovala počas celého päťročného obdobia trvania opatrení.

               (183)

               Komisia poznamenáva, že obdobie odpisovania niektorých dovážaných zariadeniach je oveľa dlhšie ako 10 rokov a môže v niektorých prípadoch trvať 15 alebo 20 rokov. V každom prípade Komisia nenapadla nijakú výhodu vyplývajúcu z akýchkoľvek nákupov dovezených zariadení po roku 2009. Vláda ČĽR okrem toho uznáva, že spoločnosti by po uložení opatrení ešte stále mohli využívať výhody schémy „krátko potom“. Tento argument sa preto zamieta.

         e)   Výpočet výšky subvencie

               (184)

               Výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta podľa výhody poskytnutej príjemcom, o ktorej sa zistilo, že existovala počas OP. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považujú suma DPH a clá na dovážané zariadenia, od ktorých boli príjemcovia oslobodení. Aby sa zaistilo, že napadnuteľná suma sa vzťahuje iba na obdobie prešetrovania, získaná výhoda sa odpisovala počas celej doby životnosti zariadenia v súlade s bežnými účtovnými postupmi vyvážajúcich výrobcov.

               (185)

               Sadzba subvencie v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania stanovená pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky je:

                           Oslobodenie od DPH a zníženie dovozných ciel na používanie dovezených zariadení

                           Spoločnosť/skupina

                           Sadzba subvencie

                           Chongqing Polycomp International Corporation

                           0,5 %

                           Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (28)

                           0,1 %

                           Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

                           0,5 %

         7.2.   Ostatné programy oslobodenia od nepriamych daní a ich zníženia

               (186)

               Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky nedostali počas OP nijaký finančný príspevok na základe zvyšných programov oslobodenia od nepriamych daní uvedených v oddiele C. 3.

         8.   Poskytovanie tovaru a služieb vládou za cenu nižšiu ako primeranú

   8.1.   Dodávka surovín, elektrickej energie, dodávka vody

               (187)

               Komisia nezistila nijaké subvencie súvisiace s nákupom surovín, vody alebo elektrickej energie vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky počas OP.

         8.2.   Poskytovanie práv na užívanie pozemkov

   a)   Úvod

               (188)

               Spoločnosti nemôžu v ČĽR nakupovať pozemky priamo, ale môžu od miestnych orgánov kúpiť len právo na užívanie pozemku.

         b)   Právny základ

               (189)

               V zákone o správe pozemkov ČĽR sa uvádza, že všetka pôda patrí ľuďom a nemôže byť kúpená alebo predaná, stanovujú sa však podmienky, na základe ktorých možno podnikom predať práva na užívanie pozemkov prostredníctvom výziev na predkladanie ponúk, dražby alebo súťažného konania.

         c)   Zistenia z prešetrovania

               (190)

               V zásade by sa systémom súťažného konania umožnilo, aby trh posúdil cenu práva na užívanie konkrétneho pozemku a tak by sa nezávisle určila cena. Vláda ČĽR však uviedla, že v každom prípade určuje minimálne ceny pre každý stupeň pôdy (pôda je odstupňovaná od 1 do 15 podľa kvality parcely pozemku), pod ktorú nesmie cena za právo na užívanie pozemku klesnúť.

               (191)

               Vláda ČĽR takisto kontroluje ponuku pozemkov prostredníctvom obmedzenia kvóty plochy, ku ktorej sa môžu predať práva na užívanie pozemku na priemyselné alebo rezidenčné účely, podľa provincie a roka.

               (192)

               V každom prípade platí, že ani pri jednom jednotlivom nákupe práva na užívanie pozemku vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky Komisia nezistila dôkaz o súťažnom konaní, v ktorom by sa nezávisle stanovila cena za právo užívania pozemku. Vyvážajúci výrobca ocenil pozemok, ktorý mu bol pridelený, východiskovou cenou, a keďže bol jediným uchádzačom, bolo mu udelené právo na užívanie pozemku. Vláda ČĽR po zverejnení uviedla, že nesúhlasí so závermi Komisie, podľa ktorých neexistuje fungujúci trh pre predaj práv na užívanie pozemkov v ČĽR. Nepredložila však žiadne nové argumenty, ktoré by podporili tento názor.

               (193)

               Zistenia z prešetrovania potvrdzujú, že situácia v oblasti poskytovania a nadobúdania pozemkov v Číne je nejasná a netransparentná a že orgány často stanovujú ceny podľa vlastného uváženia. Orgány stanovujú ceny podľa systému oceňovania mestských pozemkov, ktorý okrem iných kritérií vyžaduje, aby pri stanovovaní ceny priemyselných pozemkov zohľadňovali aj priemyselnú politiku (29).

               (194)

               Aj nezávislé verejne dostupné informácie naznačujú, že pozemky v Číne sa poskytujú za sadzby nižšie, než sú bežné trhové sadzby (30).

               (195)

               V skutočnosti preto spoločnosti zaradené do vzorky uhradili cenu stanovenú vládou ČLR. Právo na užívanie pozemkov sa poskytuje za nižšiu než primeranú odplatu v porovnaní s trhovou referenčnou hodnotou, ktorá je vymedzená ďalej v oddiele e.

               (196)

               O situácii týkajúcej sa pozemkov v ČĽR sa hovorí aj v pracovnom dokumente MMF, ktorý potvrdzuje, že pri postupovaní práv na užívanie pozemkov čínskym priemyselným odvetviam sa nerešpektujú podmienky na trhu (31).

         d)   Záver

               (197)

               Komisia dospela k záveru, že poskytovanie práv na užívanie pozemkov čínskou vládou by sa malo považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iii) a článku 3 ods. 2 základného antisubvenčného nariadenia vo forme poskytovania tovarov, čím sú zvýhodnené spoločnosti. Keďže sa prešetrovaním nezistila existencia fungujúceho trhu na predaj práv na užívanie pozemkov v ČĽR, použitie externej referenčnej hodnoty [pozri ďalej v oddiele e)] dokazuje, že suma, ktorú zaplatili vývozcovia zaradení do vzorky za práva na užívanie pozemkov, je pod trhovou sadzbou.

               (198)

               Subvencia je špecifická podľa článku 4 ods. 2 písm. a) a článku 4 ods. 2 písm. c) základného antisubvenčného nariadenia, pretože rozhodnutím č. 40 Štátnej rady sa vyžaduje, aby verejné orgány zabezpečili, že sa pozemky poskytnú podporovaným odvetviam, ku ktorým patrí odvetvie skleneného vlákna, ako sa podrobne vysvetľuje v odôvodneniach 67 až 82. V článku 18 rozhodnutia č. 40 sa objasňuje, že odvetvia, ktoré sú „obmedzené“, nebudú mať prístup k právam na užívanie pozemkov.

         e)   Výpočet výšky subvenčného rozpätia

               (199)

               Výhodu predstavuje rozdiel medzi cenou uhradenou za právo na užívanie pozemku a vhodnou externou referenčnou hodnotou.

               (200)

               Komisia považuje čínsky Tchaj-pej za vhodnú externú referenčnú hodnotu z týchto dôvodov:

                           a)

                           porovnateľná úroveň hospodárskeho rozvoja, HDP a ekonomickej štruktúry v čínskom Tchaj-pej a väčšiny provincií a miest v ČĽR, v ktorých majú sídlo vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky;

                           b)

                           fyzická blízkosť ČĽR a čínskeho Tchaj-pej;

                           c)

                           vysoká miera priemyselnej infraštruktúry v čínskom Tchaj-pej, ako aj mnohých provinciách ČĽR;

                           d)

                           silné hospodárske väzby a cezhraničný obchod medzi čínskym Tchaj-pej a ČĽR;

                           e)

                           vysoká hustota zaľudnenia v mnohých z provincií ČĽR a v čínskom Tchaj-pej;

                           f)

                           podobnosť druhu pozemkov a transakcií použitých na vytvorenie príslušnej referenčnej hodnoty v čínskom Tchaj-pej s druhom pôdy a transakciami v ČĽR; ako aj

                           g)

                           spoločné demografické, jazykové a kultúrne charakteristiky čínskeho Tchaj-pej a ČĽR.

               (201)

               Vláda ČĽR spochybnila po zverejnení použitie čínskeho Tchaj-pej ako referenčnej hodnoty; tvrdila, že hustota obyvateľstva v čínskom Tchaj-pej je mnohonásobne vyššia než v ČĽR, čím sa pozemková situácia a ceny v ČĽR a čínskom Tchaj-pej nedajú porovnávať. Komisia však usudzuje, že pre mnohé dôvody uvedené v predchádzajúcom odôvodnení vybrala referenčnú hodnotu na primeranom základe.

               (202)

               Navyše, ďalšia spoločnosť zaradená do vzorky uviedla po zverejnení, že používanie čínskeho Tchaj-pej nebolo primerané so zreteľom na ekonomické podmienky v konkrétnej provincii, v ktorej sa nachádza, ale nenavrhla alternatívu. Tvrdila tiež, že fyzická blízkosť ČĽR a Tchaj-pej by sa nemala považovať za platné kritérium na výber tejto špecifickej referenčnej hodnoty; svoje tvrdenie však nepodložila. Vzhľadom na chýbajúce návrhy alternatívnej referenčnej hodnoty sa použitie čínskeho Tchaj-pej potvrdzuje.

               (203)

               So zohľadnením všetkých týchto faktorov Komisia dospela k záveru, že ceny práv za užívanie pozemkov v ČĽR, ak by prevládali trhové podmienky, by boli v prípade vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky veľmi podobné s cenami pozemkov v čínskom Tchaj-pej.

               (204)

               Priemerné ceny za pozemky v čínskom Tchaj-pej za rok 2012 boli získané z Priemyselného úradu ministerstva hospodárstva a upravené spätne o infláciu a rast HDP, aby sa tak stanovila referenčná cena za pozemok v každom kalendárnom roku. Keďže práva na užívanie pozemku sú platné 50 rokov a na tomto základe sa odpisujú, výhoda v OP bude 1/50 rozdielu medzi referenčnou cenou a skutočnou uhradenou cenou.

               (205)

               Miera subvencie stanovená za poskytovanie pozemkov za cenu nižšiu ako primeranú je nasledovná:

                           Poskytovanie pozemkov za CNAP

                           Názov spoločnosti

                           Subvenčné rozpätie

                           Chongqing Polycomp International Corporation

                           2,9 %

                           Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (32)

                           1,6 %

                           Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.

                           1,6 %

         9.   Záver o subvencovaní

               (206)

               Komisia vypočítala výšku napadnuteľných dotácií v súlade s ustanoveniami základného antisubvenčného nariadenia pre prešetrované spoločnosti podľa jednotlivých schém a spočítala tieto číselné údaje, aby vypočítala celkovú výšku subvencie počas OP pre každého vyvážajúceho výrobcu.

               (207)

               Na výpočet celkových subvenčných rozpätí uvedených ďalej Komisia najskôr vypočítala percentuálne subvencovanie, čo je podiel výšky subvencií a celkového obratu spoločnosti. Toto percento sa potom použilo na výpočet subvencie pridelenej na vývoz príslušného výrobku do Únie počas OP.

               (208)

               Potom Komisia vypočítala výšku subvencie na tonu príslušného výrobku vyvezeného do Únie počas OP a ďalej uvedené rozpätia ako percento hodnoty náklady, poistenie a prepravné (ďalej len „CIF“) za rovnaký vývoz na tonu.

               (209)

               V súlade s článkom 15 ods. 3 základného antisubvenčného nariadenia sa celkové subvenčné rozpätie spolupracujúcich spoločností, ktoré nie sú zaradené do vzorky, vypočítava na základe celkového váženého priemeru subvenčného rozpätia stanoveného pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov vo vzorke s výnimkou skupiny, do ktorej patrí vyvážajúci výrobca, na ktorého sa vzťahujú ustanovenia článku 28 ods. 1

                           Názov spoločnosti

                           Subvenčné rozpätie

                           Chongqing Polycomp International Corporation

                           9,7 %

                           Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (33)

                           5,8 %

                           Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

                           10,3 %

                           Iné spolupracujúce spoločnosti

                           10,2 %

         D.   UJMA

   1.   Výroba v Únii a výrobné odvetvie Únie

               (210)

               Podobný výrobok vyrábali počas obdobia prešetrovania v Únii ôsmi výrobcovia. Títo predstavujú „výrobné odvetvie Únie“ v zmysle článku 4 ods. 1 základného antidumpingového nariadenia a článku 9 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia.

               (211)

               Celková výroba Únie počas obdobia prešetrovania bola stanovená medzi 530 000 a 580 000 tonami. Komisia stanovila tento údaj na základe všetkých dostupných informácií o výrobnom odvetví Únie, ako ich poskytlo APFE. Ako je uvedené v odôvodnení 17, do vzorky boli zaradené výrobné závody troch výrobcov z Únie predstavujúcich viac ako 52 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii.

               (212)

               Na základe informácií obsiahnutých v podnete/žiadosti o preskúmanie, v ktorom boli zverejnené aktuálne makroekonomické ukazovatele navrhovateľov/žiadateľov, ako aj skutočnosti, že len veľmi obmedzený počet výrobcov v Únii nepatril medzi navrhovateľov/žiadateľov, sa zdá byť vhodné, že sa nezverejnia aktuálne makroekonomické ukazovatele vzťahujúce sa na všetkých výrobcov z Únie, pretože ktorákoľvek zainteresovaná strana by mohla zistiť špecifické údaje o tých výrobcoch, ktorí nie sú navrhovateľmi/žiadateľmi.

               (213)

               Vláda ČĽR namietala po konečnom zverejnení proti dôvernému zaobchádzaniu a poskytovaniu rozmedzí pre celkovú spotrebu v Únii, ako aj proti ďalším makroekonomickým ukazovateľom ujmy.

               (214)

               Komisia má na základe podnetu a po predložení závažných dôvodov povinnosť rešpektovať dôverné údaje výrobcov, ktorí nie sú navrhovateľmi. Zverejnenie detailných makroekonomických ukazovateľov by umožnilo identifikáciu dôverných údajov týchto výrobcov a poškodilo by ich záujmy. Tvrdenie sa preto zamieta.

         2.   Spotreba Únie

               (215)

               Komisia stanovila spotrebu Únie na základe i) objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie na základe údajov poskytnutých APFE a ii) dovozu z tretích krajín na základe údajov z Eurostatu (databáza Comext).

               (216)

               Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:

                  Tabuľka 1

                  Spotreba Únie (v metrických tonách)

                           2010

                           2011

                           2012

                           OP

                           Celková spotreba v Únii

                           700 000 – 750 000

                           680 000 – 730 000

                           710 000 – 760 000

                           720 000 – 770 000

                              Index (2010 = 100)

                              100

                              97

                              101

                              103

                              Zdroj: Údaje poskytnuté APFE; Eurostat (Comext)

               (217)

               Medzi rokom 2010 a OP sa spotreba Únie zvýšila o 3 %.

               (218)

               Po konečnom zverejnení jeden používateľ tvrdil, že spotreba v Únii klesla v roku 2009 o takmer 30 %. V tejto súvislosti tvrdí, že zvýšenie o 3 % od roku 2010 nie je podstatné. Komisia však nepovažuje toto zvýšenie za významné, poznamenala však, že spotreba sa počas posudzovaného obdobia zvýšila.

         3.   Dovoz z príslušnej krajiny

   3.1.   Objem a trhový podiel dumpingového a subvencovaného dovozu:

               (219)

               Táto analýza zahŕňa ako dumpingový tak aj subvencovaný dovoz od rovnakých výrobcov zaradených do vzorky v ČĽR a počas rovnakého OP.

               (220)

               Objem dovozu príslušného výrobku z ČĽR sa vyvíjal nasledovne:

                  Tabuľka 2

                  Objem dovozu (v metrických tonách) a podiel na trhu

                           2009

                           2010

                           2011

                           2012

                           OP

                           Objem dovozu (v tonách)

                           98 916

                           152 514

                           109 172

                           125 781

                           130 958

                              Index (2010 = 100)

                              65

                              100

                              72

                              82

                              86

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              154

                              110

                              127

                              132

                           Podiel na trhu

                           13 % – 18 %

                           19 % – 24 %

                           13 % – 18 %

                           15 % – 20 %

                           15 % – 20 %

                              Index (2010 = 100)

                              87

                              100

                              73

                              81

                              83

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              115

                              84

                              93

                              97

                              Zdroj: Eurostat (Comext)

               (221)

               Objem dovozu z ČĽR sa počas posudzovaného obdobia znížil o 14 % a jeho podiel na trhu o 17 %. Rok 2010 však nie je vhodným referenčným rokom a dovozné trendy by sa dali presnejšie analyzovať, ak sa pozrieme aj na predchádzajúci rok 2009, ako je uvedené v tabuľke vyššie. Rok 2010 sa vyznačoval vytváraním zásob čínskych výrobkov zo skleneného vlákna významnými dovozcami Únie pred uložením dočasných ciel v septembri 2010. Prešetrovaním sa skutočne ukázalo, že počas prvých deviatich mesiacov roku 2010 sa doviezli z ČĽR omnoho väčšie množstvá ako obvykle. Dovoz z ČĽR predstavoval v roku 2009 približne 99 000 ton, zatiaľ čo v roku 2010 prekročil 152 000 ton a potom v roku 2011 klesol na približne 109 000 ton. Vývoj ukazuje jasný nárast dovozu od roku 2009. Pokiaľ ide o objem, dovoz z Číny sa od roku 2011 zvýšil o 20 %, čo viedlo k opätovnému zvýšeniu podielu na trhu o 2 percentuálne body.

               (222)

               Niektoré strany zopakovali svoje tvrdenia, že dovoz z ČĽR a jeho podiel na trhu klesol medzi rokom 2010 a koncom OP, a preto sa nepreukázalo nijaké významné zvýšenie dovozu, ako to vyžaduje článok 3 ods. 2 antidumpingovej dohody a článok 15 ods. 2 dohody o subvenciách. Okrem toho tvrdia, že rok 2009 nie je vhodným referenčným rokom z týchto dôvodov: i) v základnom antidumpingovom a základnom antisubvenčnom základného nariadení neexistuje právny základ a panel vo veci Mexico-Steel Pipes and Tubes Panel rozhodol, že „vyšetrujúci orgán nie je oprávnený v rámci lehoty používať dočasné podskupiny“; ii) neexistujú nijaké dôkazy pre tvrdenie, že dovoz v roku 2010 bol výsledkom vytvárania zásob a iii) údaje za rok 2009 neboli zohľadnené pri nijakom inom aspekte posúdenia spôsobenej ujmy, a preto nie sú objektívne.

               (223)

               Pokiaľ ide o prvé a tretie tvrdenie, v základnom antidumpingovom nariadení a základnom antisubvenčnom nariadení, ktoré predstavujú platné právne predpisy, sa podrobne neuvádza, ktoré obdobie by sa malo brať do úvahy s cieľom analyzovať trendy. Preto neexistuje žiadny dôvod, prečo by sa rok 2009 nemal brať do úvahy na analýzu trendu dovozu z ČĽR. Tým sa analýza nestáva neobjektívnou, naopak, viac dopĺňa túto analýzu vykonanú vzhľadom na situáciu výrobného odvetvia Únie. Ako je vysvetlené vyššie v odôvodnení 219, okrem posudzovaného obdobia sa zohľadnil rok 2009 so zreteľom na špecifické ukazovatele ujmy súvisiace s dovozom z Číny. Pokiaľ ide o ostatné ukazovatele ujmy, neexistoval žiadny objektívny dôvod, aby sa plne nezohľadnili všetky roky posudzovaného obdobia.

               (224)

               Pokiaľ ide o druhé tvrdenie, efekt vytvárania zásob jasne ukazujú mesačné dovozné údaje získané z databázy, ktorá bola zriadená v súlade s článkom 14 ods. 6 základného antidumpingového nariadenia (pozri graf 1) (34). Pred uložením dočasných opatrení sa dovoz príslušného výrobku z ČĽR v druhom a treťom štvrťroku 2010 výrazne zvýšil (na účel spotreby pred koncom roku 2010/začiatkom roku 2011 vzhľadom na obmedzenú dobu skladovateľnosti). To nezodpovedá podobnému nárastu spotreby, čo poukazuje na skutočnosť, že tento dovoz sa uskutočnil s cieľom vytvárať zásoby vzhľadom na očakávané opatrenia, ktoré sa majú uložiť. Vláda ČĽR neposkytla nijaké ďalšie vysvetlenie tohto nárastu, a preto Komisia sa môže odôvodnene domnievať, že vytváranie zásob sa uskutočnilo pred uložením dočasných opatrení koncom roka 2010. Dokazuje to takisto skutočnosť, že úroveň mesačného dovozu z ČĽR v období medzi dočasnými a konečnými opatreniami (štvrtý štvrťrok 2010 a prvý štvrťrok 2011) bola veľmi nízka. Keď boli opatrenia v konečnej fáze (v marci 2011) znížené, mesačné úrovne dovozu sa opäť zvýšili na stabilnú úroveň.

                  Graf 1

                  Dovoz príslušného výrobku z ČĽR (mesačné množstvo)

                  Zdroj: databáza podľa článku 14 ods. 6

         3.2.   Ceny dumpingového a subvencovaného dovozu

               (225)

               Čínske dovozné ceny (bez započítania platných antidumpingových ciel) sa vyvíjali nasledovne:

                  Tabuľka 3

                  Dovozné ceny

                           2010

                           2011

                           2012

                           OP

                           Priemerná cena CIF (EUR/tona)

                           911

                           877

                           892

                           834

                              Index (2010 = 100)

                              100

                              96

                              98

                              92

                              Zdroj: Eurostat (Comext)

               (226)

               Čínske dovozné ceny CIF (bez započítania platných antidumpingových ciel) sa vyvíjali z 911 EUR/t na 834 EUR/t počas posudzovaného obdobia. To predstavuje pokles o 8 % počas posudzovaného obdobia.

               (227)

               Vláda ČĽR a jeden používateľ tvrdili, že porovnanie priemerných dovozných cien je v prípade absencie analýzy sortimentu výrobkov zavádzajúce. Vláda ČĽR ďalej uviedla, že väčšina dovozu z ČĽR pozostáva z najlacnejšieho druhu výrobku, t. j. prameňov sklenených vlákien.

               (228)

               Na rozdiel od tvrdenia sa sortiment výrobkov plne zohľadnil v rámci analýzy, keďže Komisia porovnala predajné ceny čínskych vyvážajúcich výrobcov s cenami výrobcov z Únie zaradených do vzorky pre každý druh výrobku. Takýto prístup sa použil v pôvodnom preskúmaní.

               (229)

               Vláda ČĽR požiadala po konečnom zverejnení, aby sa používali čínske dovozné ceny pre každý druh výrobku uvedené v tabuľke 3, vzhľadom na to, že údaje podľa druhu výrobku boli použité na výpočet rozpätia cenového podhodnotenia a rozpätia ujmy.

               (230)

               Priemerná čínska dovozná cena z tabuľky č. 3 sa používa na preukázanie trendu počas posudzovaného obdobia. Na sledovanie trendov je vhodné používať priemerné ceny. Na stanovenie podhodnotenia a na výpočet rozpätia ujmy sa použili údaje podľa druhu výrobku.

               (231)

               Na účely určenia cenového podhodnotenia počas OP sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny každého druhu výrobku výrobcov v Únii zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu čínskych výrobcov zaradených do vzorky prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie podľa druhu výrobku, stanovené na základe cien CIF primerane upravených o clá, antidumpingové clá a náklady po dovoze. Porovnanie cien sa vykonalo podľa jednotlivých druhov výrobku pre transakcie na rovnakej úrovni obchodnej činnosti. Výsledok porovnania predstavovalo percento z váženej priemernej ceny zo závodu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania. Porovnanie ukázalo rozpätie cenového podhodnotenia veľkého čínskeho vývozcu do Únie vo výške 2 % napriek platným antidumpingovým opatreniam (a clám), ktoré boli pridané k dovoznej cene. Veľká väčšina iného dovozu sa uskutočnila za ceny porovnateľné s cenami Únie.

               (232)

               Po konečnom zverejnení jeden z vyvážajúcich výrobcov tvrdil, že existovali určité nepresnosti týkajúce sa hodnôt CIF troch kontrolných čísiel výrobku.

               (233)

               Toto tvrdenie bolo správne a Komisia upravila príslušné hodnoty CIF, čo viedlo k malej zmene v rozpätí podhodnotenia a predaja pod cenu pre tohto vyvážajúceho výrobcu (pozri odôvodnenie 440).

               (234)

               Niektoré strany tvrdili, že počas OP nedošlo k nijakému výraznému cenovému podhodnoteniu. Uviedli, že rozpätie podhodnotenia vo výške 2 % v prípade jedného vývozcu je takmer de minimis a nedá sa považovať za významné. Okrem toho odkazujú na prax Komisie, podľa ktorej obmedzené cenové podhodnotenie alebo predaj pod cenu vo výške 6 % nemajú v dôsledku obmedzeného objemu vývozu vplyv na všeobecnú úroveň cien v Únii.

               (235)

               Napriek súčasným antidumpingovým clám stále dochádza k podhodnoteniu. Odkaz na prax Komisie je zavádzajúci. 6 % cenové podhodnotenie nemalo vo veci „koncentrovaný uhličitan sodný“ (35) prakticky nijaký dopad na všeobecnú úroveň cien vzhľadom na obmedzený objem dovozu v kombinácii s trhovým podielom 1,4 % zo strany vyvážajúcej krajiny. Na porovnanie: podiel ČĽR na trhu počas OP sa pohybuje medzi 15 % a 20 %. Vec „niektoré laserové optické snímacie systémy“ (36) odkazovala na obmedzené cenové podhodnotenie pre príslušný dovoz vzhľadom na i) významné zvýšenie spotreby v Únii (129 %) a ii) povahu príslušného výrobku: nehomogénny výrobok so širokou škálou prvkov a technických rozdielov podliehajúci rýchlemu technologickému vývoju. V súčasnom prešetrovaní je trh s príslušným výrobkom úplne odlišnej povahy, a teda aj veľkosť cenového podhodnotenia sa musí posudzovať v kontexte tohto konkrétneho trhu. Príslušný výrobok je základný homogénny vystužovací výrobok na trhu, ktorý je pomerne stabilný. Takýto trh je citlivejší na cenové rozdiely a dokonca aj menší cenový rozdiel môže mať významný vplyv na trh. Skutočnosť, že nedošlo k nijakým významným podhodnoteniam, nemení nič na záveroch Komisie. Naopak, tento prvok bol v hodnotení naplno zohľadnený. V každom prípade, každá vec sa posudzuje podľa jej skutkovej podstaty, pričom obraz ujmy pozostáva z mnohých ukazovateľov a nijaký z nich nemôže mať rozhodujúci význam.

         4.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

               (236)

               V súlade s článkom 3 ods. 5 základného antidumpingového nariadenia a článku 8 ods. 4 základného antisubvenčného nariadenia zahŕňalo preskúmanie vplyvu dumpingového a subvencovaného dovozu na výrobné odvetvie Únie hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré počas posudzovaného obdobia ovplyvňovali stav výrobného odvetvia Únie.

               (237)

               Ako sa uvádza v odôvodneniach 17 až 25, výber vzorky sa použil na stanovenie prípadnej ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

               (238)

               Komisia rozlišovala pri určovaní ujmy medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele na základe údajov poskytnutých v podnete a v žiadosti o preskúmanie, ako aj v následne predložených podaniach, a kde to bolo možné, tak ich krížovo porovnávala so štatistikami. Údaje týkajúce sa všetkých výrobcov z Únie. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov vo vyplnených dotazníkoch od výrobcov z Únie zaradených do vzorky. O oboch súboroch údajov sa konštatovalo, že sú reprezentatívne pre hospodársku situáciu výrobného odvetvia Únie.

               (239)

               Makroekonomické údaje sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, výška dumpingového a subvenčného rozpätia a zotavenie sa z dumpingu alebo subvencovania v minulosti.

               (240)

               Mikroekonomické údaje sú: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.

         5.   Makroekonomické ukazovatele

   5.1.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

               (241)

               Kolísanie ročnej výroby je pre výrobné odvetvie Únie normálne vzhľadom na to, že pece sa musia rekonštruovať každých 7 až 10 rokov. V roku predchádzajúcom roku obnovy vzniká vyšší objem výroby s cieľom vytvárať zásoby. Nižší objem výroby vzniká v roku, keď je pec odstavená za účelom obnovy. Vždy, keď je pec odstavená za účelom rekonštrukcie, je aj jej výrobná kapacita v danom roku nižšia.

               (242)

               Celková výroba v Únii, výrobná kapacita a využitie kapacity sa v posudzovanom období – majúc na pamäti tieto obmedzenia – vyvíjali nasledovne:

                  Tabuľka 4

                  Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

                           2010

                           2011

                           2012

                           OP

                           Objem výroby (v tonách)

                           560 000 – 610 000

                           580 000 – 630 000

                           510 000 – 560 000

                           530 000 – 580 000

                              Index

                              100

                              103

                              92

                              95

                           Výrobná kapacita (v tonách)

                           670 000 – 720 000

                           680 000 – 730 000

                           650 000 – 700 000

                           640 000 – 690 000

                              Index

                              100

                              101

                              97

                              96

                           Využitie kapacity

                           84 %

                           86 %

                           81 %

                           84 %

                              Index

                              100

                              102

                              95

                              99

                              Zdroj: Údaje poskytnuté APFE

               (243)

               V kontexte zvyšujúcej sa spotreby Únie (o 3 %) klesla výroba podobného výrobku výrobného odvetvia Únie v období medzi rokom 2010 a OP o 5 %. Výrobná kapacita sa takisto znížila medzi rokom 2010 a OP približne o 4 %. Využitie kapacity zostalo počas posudzovaného obdobia pomerne stabilné s výnimkou poklesu v roku 2012.

               (244)

               Pokles výroby o 11 percentuálnych bodov a výrobnej kapacity o 4 percentuálne body možno pozorovať medzi rokmi 2011 a 2012. Išlo o dôsledok reštrukturalizácie výrobného odvetvia Únie a zatvorenia niektorých prevádzok. Výrobca skleneného vlákna Ahlstrom ukončil výrobu na konci roku 2011 a Owens Corning Vado Ligure v Taliansku zavrel svoju prevádzku v roku 2012, pretože spoločnosti neboli schopné zotaviť sa z dumpingového dovozu. Výrobné odvetvie Únie sa však domnieva, že po reštrukturalizácii a znovuobnovení rovnakých podmienok môže zostať životaschopným odvetvím, čo vysvetľuje, prečo toto výrobné odvetvie Únie stále investuje do rekonštrukcie existujúcich pecí.

               (245)

               Vláda ČĽR tvrdila po konečnom zverejnení, že Komisia uviedla kratšiu ako priemernú životnosť pecí, a že preto investície a/alebo využívanie pecí výrobcov z Únie sú značne neefektívne.

               (246)

               Preukázalo sa, že prijaté rozhodnutia výrobného odvetvia Únie týkajúce sa rekonštrukcie pecí sa zakladali na posudzovaní výroby a energetickej efektívnosti. Neexistovali nijaké náznaky, že životnosť pecí, tak ako ju uplatňovali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, nebola osvedčeným postupom v odvetví a ani v súlade s požiadavkami na sortiment výrobkov.

               (247)

               Niektoré strany tvrdili, že obdobie od roku 2010 do OP sa musí vzhľadom na náklady na rekonštrukciu pecí, ktoré by mohli ovplyvniť všetky makro- a mikroekonomické ukazovatele, posudzovať osobitne. Vláda ČĽR sa uviedla, že nedostala nijaké údaje alebo informácie o rokoch, počas ktorých výrobcovia z Únie rekonštruovali pece.

               (248)

               Rekonštrukcie pecí sú neoddeliteľnou súčasťou tohto odvetvia a dochádza k nim opakovane. Sú nevyhnutné na zabezpečenie prevádzkovej kontinuity a na zachovanie výrobnej kapacity. Investície do výskumu a vývoja sú priamo spojené s prevádzkovou kapacitou a umožňujú vyvíjať výrobky na mieru prispôsobené potrebám klientov. Tieto investície nie sú preto počas posudzovaného obdobia výnimočné. Bez ohľadu na posudzované časové rozpätie budú mať opravy pecí alebo ich rekonštrukcia vždy dopad na objem výroby. Osobitné informácie spoločnosti o tom, kedy sa uskutočnili rekonštrukčné práce, Komisia považuje za dôverné.

               (249)

               Jeden používateľ takisto tvrdil, že výrobné odvetvie Únie mohlo zabrániť škodlivému účinku (subvencovaného a dumpingového dovozu), pretože využitie kapacity zostalo od roku 2010 do konca OP pomerne stabilné.

               (250)

               Výroba podobného výrobku je nepretržitý proces, ktorý nemožno prispôsobiť krátkodobým výkyvom v dopyte. Pomerne stabilné využitie kapacity treba vnímať v kontexte poklesu výrobnej kapacity. Z tohto dôvodu sa tvrdenie zamieta.

         5.2.   Objem predaja a podiel na trhu

               (251)

               Objem predaja voľného trhu výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, ako aj objem trhu vlastnej spotreby na trhu Únie a príslušné trhové podiely sa vyvíjali počas posudzovaného obdobia nasledovne:

                  Tabuľka 5

                  Objem predaja a podiel na trhu

                           2010

                           2011

                           2012

                           OP

                           Objem predaja na voľnom trhu na trhu Únie (v tonách)

                           420 000 – 470 000

                           390 000 – 440 000

                           400 000 – 450 000

                           420 000 – 470 000

                              Index

                              100

                              94

                              96

                              99

                           Trhový podiel predaja na voľnom trhu

                           58 % – 63 %

                           56 % – 61 %

                           55 % – 60 %

                           56 % – 61 %

                              Index

                              100

                              96

                              95

                              97

                           Objem trhu vlastnej spotreby na trhu Únie (v tonách)

                           20 000 – 70 000

                           30 000 – 80 000

                           30 000 – 80 000

                           30 000 – 80 000

                              Index

                              100

                              114

                              123

                              121

                           Trhový podiel trhu vlastnej spotreby

                           4 % – 9 %

                           5 % – 10 %

                           5 % – 10 %

                           5 % – 10 %

                              Index

                              100

                              117

                              122

                              118

                              Zdroj:
                              Údaje poskytnuté APFE

               (252)

               Objem predaja na voľnom trhu výrobného odvetvia Únie výrobkov zo skleneného vlákna (t. j. neprepojeným zákazníkom) sa počas posudzovaného obdobia mierne znížil o 1 %. Vzhľadom na zvýšenie spotreby Únie o 3 % to však viedlo k zníženiu podielu výrobného odvetvia Únie na trhu z 58 % – 63 % v roku 2010 na 56 % – 61 % počas OP. Nižší objem predaja v roku 2011 je výsledkom efektu vytvárania zásob čínskeho dovozu v roku 2010, ktoré postupne vstupovali na trh v roku 2011.

               (253)

               Počas posudzovaného obdobia predstavoval trh vlastnej spotreby tohto výrobného odvetvia Únie 11 % až 14 % celkového predaja (voľný trh a trh vlastnej spotreby) výrobného odvetvia Únie na trhu Únie. Trh vlastnej spotreby mal rastúci trend v rokoch 2010 až 2012, zatiaľ čo potom sa počas OP stabilizoval. Rast trhu vlastnej spotreby v rokoch 2010 a 2011 je pri pohľade na absolútne čísla limitovaný.

         5.3.   Zamestnanosť a produktivita

               (254)

               Zamestnanosť a produktivita výrobcov v Únii sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali nasledovne:

                  Tabuľka 6

                  Zamestnanosť a produktivita

                           2010

                           2011

                           2012

                           OP

                           Počet zamestnancov

                           3 450 – 3 950

                           3 350 – 3 850

                           3 200 – 3 700

                           3 000 – 3 500

                              Index

                              100

                              97

                              95

                              89

                           Produktivita (jednotka/zamestnanec)

                           153

                           163

                           150

                           164

                              Index

                              100

                              106

                              98

                              107

                              Zdroj: Údaje poskytnuté APFE

               (255)

               Úroveň zamestnanosti výrobcov v Únii ukazuje, že výrobné odvetvie Únie sa počas posudzovaného obdobia usilovalo racionalizovať výrobu s cieľom znížiť výrobné náklady. Počas posudzovaného obdobia sa počet zamestnancov vskutku znížil o 11 %.

               (256)

               Kombinovaný účinok zmeny v počte zamestnancov a objeme výroby počas toho istého posudzovaného obdobia mal za následok zvýšenie produktivity pracovnej sily výrobcov z Únie meranej ako výkon (v tonách) na zamestnanú osobu za rok o 7 % medzi rokom 2010 a OP.

         5.4.   Rast

               (257)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 217, spotreba Únie sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšila o 3 %. Vzhľadom na široké využitie podobného výrobku výrobné odvetvie Únie a používatelia očakávajú, že tento rast bude pokračovať aj v blízkej budúcnosti.

         5.5.   Rozsah dumpingového a subvenčného rozpätia a prekonanie vplyvov dumpingu alebo subvencovania v minulosti

               (258)

               Výrobné odvetvie Únie trpelo ujmou v dôsledku dumpingového dovozu z ČĽR do roku 2011, keď clá boli uvedené do platnosti. Platné clá uložené na dovoz z ČĽR boli koncipované tak, aby zabezpečili rovnaké podmienky, za ktorých by výrobné odvetvie Únie mohlo spravodlivo súťažiť s týmto dovozom a zotaviť sa z ujmy, ktorú utrpelo.

               (259)

               K tomuto však nedošlo. Výrobné odvetvie Únie je teraz opäť stratové a naďalej stráca podiel na trhu, aj keď spotreba v Únii stúpa. Z ČĽR sa naďalej dováža za veľmi nízke ceny a čínsky dovoz získava podiel na trhu. Podiel čínskeho dovozu na trhu bol v období prešetrovania 3 percentuálne body nad úrovňou pred uložením ciel (37). Výrobné odvetvie Únie prešlo reštrukturalizáciou a zavrelo niektoré zo svojich prevádzok (pozri odôvodnenie 244). Je zrejmé, že k zotaveniu sa z minulého z dumpingu nedošlo.

               (260)

               Vzhľadom na veľkosť objemu, podiel na trhu a ceny dumpingového a subvencovaného dovozu z ČĽR a berúc do úvahy existujúce dumpingové rozpätia (9,6 % a 29,7 %) (38), vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie možno považovať za výrazný.

               (261)

               Keďže toto je prvé antisubvenčné prešetrovanie týkajúce sa príslušného výrobku, zotavenie po subvencovaní v minulosti nie je pre posúdenie relevantné.

         6.   Mikroekonomické ukazovatele

   6.1.   Ceny

               (262)

               Vážené priemerné predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali v Únii nasledovne:

                  Tabuľka 7

                  Predajné ceny na voľnom trhu a na trhu vlastnej spotreby v Únii

                           2010

                           2011

                           2012

                           OP

                           Priemerná jednotková predajná cena zo závodu na voľnom trhu v Únii (EUR/tona)

                           1 061

                           1 144

                           1 070

                           1 035

                              Index (2010 = 100)

                              100

                              108

                              101

                              98

                           Priemerná jednotková predajná cena zo závodu na trhu vlastnej spotreby v Únii (EUR/tona)

                           1 006

                           1 006

                           1 027

                           989

                              Index (2010 = 100)

                              100

                              103

                              102

                              98

                              Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky

               (263)

               Jednotkové predajné ceny na voľnom trhu klesli v priebehu posudzovaného obdobia o 2 %. Keď dočasné clá nadobudli účinnosť v septembri 2010, výrobné odvetvie Únie bolo schopné zvýšiť svoje ceny v roku 2011. Od roku 2011 však jednotkové predajné ceny klesli o 10 %.

               (264)

               Pokiaľ ide o jednotkové predajné ceny na trhu vlastnej spotreby (t. j. transferové ceny), tieto kopírovali trend jednotkových predajných cien na voľnom trhu, pričom výrobné odvetvie Únie zvýšilo v roku 2011 svoje predajné ceny na trhu vlastnej spotreby, po tom ako tieto jednotkové predajné ceny klesli o 4 %.

         6.2.   Priemerné jednotkové výrobné náklady

               (265)

               Jednotkové náklady výroby sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali nasledovne:

                  Tabuľka 8

                  Jednotkové náklady na výrobu

                           2010

                           2011

                           2012

                           OP

                           Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona)

                           964

                           990

                           1 032

                           976

                              Index (2010 = 100)

                              100

                              103

                              107

                              101

                              Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky

               (266)

               Jednotkové priemerné výrobné náklady sa medzi rokmi 2010 a 2012 zvýšili. Po roku 2012 sa jednotkové priemerné výrobné náklady znížili opäť takmer na úroveň z roku 2010. Kulminácia v roku 2012 sa pripisuje osobitnej situácii v oblasti investícií jedného z výrobcov z Únie zaradeného do vzorky. Počas celého posudzovaného obdobia sa jednotkové priemerné výrobné náklady zvýšili o iba 1 %.

               (267)

               Viacerí používatelia tvrdili, že situácia jednej konkrétnej spoločnosti by nemala viesť k všeobecným záverom. Záver týkajúci sa jednotkových výrobných nákladov spočíval v tom, že sú pomerne stabilné. Kulminácia v roku 2012 nezmenila nič na všeobecných záveroch.

               (268)

               Jednotkové výrobné náklady sa zakladajú na celkovom objeme výroby výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Jednotková predajná cena v tabuľke 7 sa zakladá na predaji v Únii neprepojeným zákazníkom. Tieto dva ukazovatele majú teda rozdielny základ a nie sú priamo porovnateľné.

               (269)

               CCCLA tvrdila po konečnom zverejnení, že pre Komisiu je nevyhnutné, aby poskytla dostatok porovnateľných údajov na posúdenie, či by sa kolísanie výrobných nákladov mohlo vysvetliť miernym poklesom predajných cien v Únii.

               (270)

               Tieto dva ukazovatele majú rozdielny základ; zatiaľ čo absolútne čísla nie sú priamo porovnateľné, ich trendy porovnateľné sú.

         6.3.   Náklady práce

               (271)

               Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali nasledovne:

                  Tabuľka 9

                  Priemerné náklady práce na zamestnanca

                           2010

                           2011

                           2012

                           OP

                           Priemerná mzda na zamestnanca (EUR)

                           40 518

                           41 590

                           42 310

                           42 917

                              Index (2010 = 100)

                              100

                              103

                              104

                              106

                              Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky

               (272)

               Priemerné náklady práce na zamestnanca mali v priebehu posudzovaného obdobia postupne rastúci trend (+ 6 %). Bolo to v súlade s indexom nákladov práce v krajinách, v ktorých sa nachádzajú výrobcovia zaradení do vzorky (39).

         6.4.   Zásoby

               (273)

               Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjala nasledovne:

                  Tabuľka 10

                  Zásoby

                           2010

                           2011

                           2012

                           OP

                           Konečné zásoby (v tonách)

                           18 539

                           46 585

                           50 198

                           52 805

                              Index (2010 = 100)

                              100

                              251

                              271

                              285

                              Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky

               (274)

               Konečné zásoby sa najskôr v roku 2011 výrazne zvýšili a potom pokračovali v raste počas posudzovaného obdobia.

               (275)

               Vláda ČĽR tvrdila, že kolísanie zásob podľa údajov, ktoré poskytla APFE, zdôrazňuje existenciu neuvedených predajov a nenaznačuje jestvovanie ujmy v porovnaní s čínskym dovozom.

               (276)

               Na toto tvrdenie by sa nemalo prihliadať. Komisia vykonala analýzu mikroekonomických ukazovateľov (ako sú úrovne zásob) na základe skutočných údajov poskytnutých výrobcami z Únie zaradených do vzorky. Prešetrovanie výrobcov z Únie zaradených do vzorky neodhalilo nijaké neuvedené predaje.

               (277)

               Jeden používateľ po konečnom zverejnení tvrdil, že rok 2010 nie je vhodným referenčným rokom, pretože úroveň zásob bola vtedy neobvykle nízka v porovnaní s obdobím od roku 2006 do októbra 2009 (obdobie prešetrovania pôvodného antidumpingového prešetrovania).

               (278)

               Toto tvrdenie sa zamieta, pretože vzorka subjektov v súčasných prešetrovaniach je odlišná od vzorky v predchádzajúcom prešetrovaní, a teda údaje nie sú porovnateľné. Komisia obmedzila svoje preskúmanie na posudzované obdobie, najmä pokiaľ ide o mikroekonomické údaje. Nemá k dispozícii údaje o úrovni zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky v období pred posudzovaným obdobím. Vláda ČĽR uviedla, že úroveň zásob v roku 2011 je vyššia aj vzhľadom na 3 % pokles spotreby v Únii v danom roku. Táto skutočnosť však nemá vplyv na trend počas posudzovaného obdobia.

         6.5.   Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál

               (279)

               Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali nasledovne:

                  Tabuľka 11

                  Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií

                           2010

                           2011

                           2012

                           OP

                           Ziskovosť predajov v Únii určených neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)

                           3 %

                           2 %

                           –6 %

                           –4 %

                              Index (2010 = 100)

                              100

                              66

                              –200

                              –134

                           Peňažný tok (v eurách)

                           32 847 910

                           10 978 839

                           –1 297 704

                           14 660 203

                              Index (2010 = 100)

                              100

                              33

                              –4

                              45

                           Investície (v eurách)

                           7 729 022

                           9 721 478

                           30 738 820

                           32 511 238

                              Index (2010 = 100)

                              100

                              126

                              398

                              421

                           Návratnosť investícií

                           2 %

                           2 %

                           –4 %

                           –3 %

                              Index (2010 = 100)

                              100

                              69

                              –184

                              –137

                              Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky

               (280)

               Komisia stanovila ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky pomocou zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii, vyjadreného ako percentuálny podiel z obratu tohto predaja. V priebehu posudzovaného obdobia sa ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky výrazne znížila z 3 % na –4 %.

               (281)

               Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobcov z Únie samostatne financovať svoje činnosti. Peňažný tok sa v posudzovanom období výrazne znížil (–55 %).

               (282)

               Úroveň investícií uskutočnených výrobcami z Únie zaradenými do vzorky kopírovala trend počas posudzovaného obdobia. Nárast bol výraznejší v roku 2012 a počas OP. Vysoké investičné náklady boli následkom rekonštrukcie pecí. V tomto kapitálovo náročnom odvetví sa musia pece rekonštruovať každých 7 až 10 rokov a náklady spojené s takouto prestavbou môžu dosiahnuť 8 až 13 miliónov – EUR (rozsah sa uvádza z dôvodu zachovania obchodného tajomstva). Investície takisto zahŕňajú značné štrukturálne investičné náklady súvisiace s odberom zliatiny z trysiek a opakovanou rekonštrukciou.

               (283)

               Návratnosť investícií je zisk vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií. Návratnosť investícií jasne kopírovala negatívny trend ziskovosti. Zhoršenie návratnosti investícií je jasným ukazovateľom zhoršenia hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie počas obdobia prešetrovania.

               (284)

               Uvedená krehká finančná situácia prevládala napriek zvýšenej spotrebe počas obdobia prešetrovania, ako sa uvádza v odôvodnení 217, a úsiliu výrobného odvetvia Únie racionalizovať výrobné náklady, ako sa uvádza v odôvodneniach 244 a 337.

               (285)

               Prešetrovaniami sa nezistilo, že by výrobcovia z Únie zaradení do vzorky sa stretli s nejakými problémami pri získavaní kapitálu.

               (286)

               Niekoľko strán uviedlo po konečnom zverejnení, že úroveň investícií bola taká vysoká v období 2012 a OP, že tieto vysoké investičné náklady môžu byť dôvodom, prečo výrobné odvetvie Únie nebolo počas OP ziskové. Vláda ČĽR takisto tvrdila, že znížená ziskovosť priamo súvisí s nárastom výrobných nákladov a produkčnými stratami vyplývajúcimi z rekonštrukcie pecí.

               (287)

               Po prvé, 32 miliónov EUR investícií počas OP od 1. októbra 2012 do 30. septembra 2013 sa čiastočne prekrýva so sumou 30 miliónov EUR v roku 2012. Po druhé, investície realizované v týchto obdobiach boli nevyhnutné na rekonštrukciu pecí a patria medzi opakujúce sa činnosti a považujú sa za vznikajúce v rámci bežného podnikania, ako sa uvádza v odôvodneniach 241 – 250. Po tretie, úroveň investícií mala vplyv na výsledky výrobného odvetvia Únie, pretože investície spôsobujú dodatočné náklady. Hlavné vplyvy investícií sa však odrážajú v súvahe a nie vo výkaze o finančných výsledkoch; ukazujú opakujúce sa paušálne náklady na odpisy, a preto nemôžu sami osebe vysvetliť stratovú situáciu. Pokiaľ ide o tvrdenie vlády ČĽR, rekonštrukcia pecí sa dôkladne vopred plánuje. Kontinuita dodávok zákazníkom sa zabezpečuje tvorbou rezervných zásob. Napokon, vplyv týchto investícií na náklady a výsledky spoločnosti je rozložený na niekoľko rokov.

               (288)

               Niekoľko strán okrem toho tvrdilo, že i) vyššie investičné náklady sú premietnuté do nižšej návratnosti investícií v roku 2012 a počas OP (lebo niektoré investície neprinášajú okamžitú návratnosť) a ii) je neopodstatnené brať do úvahy momentkové dvojročné obdobie, ktoré je preťažené vysokými investíciami, a takto dospieť k záveru, že situácia výrobného odvetvia Únie sa preto zhoršila.

               (289)

               Investície do pecí nie sú počas posudzovaného obdobia ničím výnimočným. Prešetrovaním sa zistilo, že od roku 2004 výrobné odvetvie Únie investovalo do pecí takmer každý rok. Opravy pecí alebo ich rekonštrukcia budú mať preto bez ohľadu na posudzované časové rozpätie vždy dopad na objem výroby. Zhoršenie ziskovosti výrobcov z Únie zaradených do vzorky naznačuje, že neboli v stave účtovať také ceny za podobný výrobok, ktoré by im umožňovali nevyhnutné investície na zabezpečenie kontinuity ekonomických činností.

               (290)

               Vláda ČĽR tvrdila, že odvetvie uprednostňuje používanie hotovosti pred používaním požičaných prostriedkov, a preto je normálne, že peňažný tok výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa zhoršil, keď investovali značné prostriedky v roku 2012 a počas OP. Okrem toho tvrdila, že stratové odvetvie nemohlo investovať viac ako spoločnosti zaradené do vzorky.

               (291)

               Odvetvie sklenených vlákien je globálnym podnikaním s mechanizmom financovania, ktorý presahuje rozpočtové právomoci výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Investičná situácia nemusí mať nevyhnutne vplyv na peňažný tok. Tieto tvrdenia sa preto zamietajú.

         7.   Záver o situácii vo výrobnom odvetví Únie

               (292)

               Zistenia prešetrovania potvrdzujú, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, ako sa vymedzuje v článku 3 ods. 5 základného antidumpingového nariadenia a článku 8 ods. 4 základného antisubvenčného nariadenia.

               (293)

               Uloženie antidumpingových opatrení umožnilo výrobnému odvetviu Únie zvýšiť svoje ceny v roku 2011. Výrobné odvetvie Únie vyvinulo súčasne úsilie zvýšiť efektívnosť a produktivitu. Hoci spotreba v Únii sa zvyšovala, výrobné odvetvie Únie nemalo inú možnosť než znížiť svoje jednotkové predajné ceny opäť v roku 2012 s cieľom zachovať si svoj podiel na trhu.

               (294)

               Analýza cenového podhodnotenia (pozri odôvodnenie 231) a klesajúci trend predajných cien výrobcov z Únie (pozri odôvodnenie 263) jasne ukazujú, že výrobcovia z Únie sa pokúšali cenovo konkurovať čínskemu dovozu a odstránili rozdiel v cenách. To však viedlo k výraznému zhoršeniu finančných výsledkov výrobcov z Únie; výrobné odvetvie Únie vykazuje straty od roku 2012. Táto situácia nie je v krátkodobom až strednodobom horizonte udržateľná.

               (295)

               Takisto ďalšie ukazovatele (ako je výroba, výrobná kapacita, zamestnanosť, zásoby a peňažný tok) sa vyvíjali negatívne, a to aj po zavedení opatrení proti ČĽR.

               (296)

               Zistenia z oboch prešetrovaní tiež potvrdili, že zmenené okolnosti, ktoré viedli k začatiu čiastočného predbežného antidumpingového preskúmania, konkrétne reštrukturalizácia a zatvorenie niektorých prevádzok v Únii, ako je vysvetlené v odôvodnení 244, majú významný a trvalý charakter. Po zatvorení závodu bol tento úplne demontovaný. Spustenie novej pece je navyše kapitálovo a časovo vysoko náročné a nedá sa uskutočniť v krátkodobom horizonte. Čas a náklady na vybudovanie novej pece by sa preto nemali podceňovať. Reštrukturalizáciu a zatvorenie niektorých prevádzok možno preto považovať za významné a trvalého charakteru.

               (297)

               Niektoré strany tvrdili, že existujú jasné náznaky neexistencie ujmy. Tieto tvrdenia sú uvedené v nasledujúcich odôvodneniach.

               (298)

               CCCL uviedla, že jedného z výrobcov z Únie (3B Fibreglass) získala v roku 2012 skupina Binani a že celková výkonnosť výrobného odvetvia Únie musí byť priaznivá, lebo nijaký racionálny hospodársky subjekt by neinvestoval do odvetvia, ktoré neprináša výsledky. Takisto cituje výročnú správu skupiny Braj Binani za rok 2013, v ktorej sa uvádza, že „celková výkonnosť 2 výrobných jednotiek v Belgicku a Nórsku sa považuje za dobrú“. CCCL tiež uviedla, že obrat dvoch výrobcov z Únie sa od roku 2010 do OP zvýšil a že výrobné odvetvie Únie preto jasne netrpí nijakou ujmou.

               (299)

               Indická skupina Binani vskutku získala v roku 2012 spoločnosť 3B Fibreglass. Bez ohľadu na individuálne obchodné motivácie skupiny Binani odkazuje Komisia na svoje zistenia v prešetrovaní, že výrobné odvetvie Únie stratilo podiel na trhu a ziskovosť. Citácia by sa mala vsadiť do kontextu a znie v plnom znení nasledovne: „Celková výkonnosť 2 výrobných jednotiek v Belgicku a Nórsku sa považuje za dobrú a kapacita sa sčasti obmedzila s cieľom prispôsobiť sa nižšiemu trhovému dopytu. Efektivita výroby sa úspešne zvyšovala k normálnym hodnotám. Priemerná realizácia však bola z dôvodu lacného ázijského dovozu podpriemerná“.

               (300)

               Tvrdenie, že výrobné odvetvie Únie neutrpelo ujmu, keďže dvaja výrobcovia z Únie mali od roku 2010 do OP zvýšený obrat, je zavádzajúce a nesprávne. CCCLA opierala svoju analýzu o obrat vyjadrený v kilogramoch. Vyvodzovať však závery len pohľadom na väčšie predajné množstvá nie je správne, lebo takto sa neberie do úvahy úroveň cien týchto predajov a tým ani dopad na ziskovosť spoločnosti.

               (301)

               Vláda ČĽR tvrdila, že členovia APFE investujú do zvyšovania kapacít v Únii a mimo nej (napr. v ČĽR, Rusku, Indii a Tunisku), čo je jasným signálom neexistencie ujmy.

               (302)

               Toto prešetrovanie ujmy je spojené s výkonnosťou výrobcov z Únie na trhu Únie. Ako vidno v tabuľke 4, kapacita odvetvia Únie sa v roku 2011 mierne zvýšila o 1 %, zatiaľ čo potom, ku koncu OP, klesla o 5 percentuálnych bodov. Z tohto dôvodu nedošlo v Únii k zvýšeniu kapacity. Avšak, vzhľadom na to, že mnohí výrobcovia výrobkov zo skleneného vlákna sú nadnárodné spoločnosti, nie je prekvapujúce, že aj tieto spoločnosti investujú mimo Únie, keď na to existuje podnikateľská príležitosť. K investovaniu do dodatočnej kapacity mimo Únie dochádza s cieľom napĺňať potreby rozvíjajúcich sa trhov a s perspektívou dosahovať zisk. Zakladanie prevádzok takisto zapadá do vzorca byť čo najbližšie k zákazníkom. Podnikateľské rozhodnutie založiť či nezaložiť prevádzku mimo Únie vôbec nesúvisí so skutočnosťou, že výrobcom z Únie je spôsobovaná ujma. S podobnými tvrdeniami o veľkých investíciách výrobného odvetvia Únie sa zaoberá oddiel o ujme spôsobenej vlastným zavinením.

               (303)

               Viaceré strany tvrdili, že ujma neexistuje vzhľadom na to, že niektorí výrobcovia z Únie uviedli, že ich ceny podobného výrobku sa zvýšili od januára 2014 s cieľom kompenzovať pokračujúci nárast nákladov na suroviny, energie a dopravu.

               (304)

               Po prvé, úroveň cien v roku 2014, sa vzťahuje na obdobie po OP. Po druhé, výrobné odvetvie Únie absorbovalo v posledných rokoch väčšinu takýchto zvýšení cien prostredníctvom zvýšenia produktivity. Dochádza však k momentu, že v krátkodobom horizonte je ďalšie zvýšenie produktivity omnoho náročnejšie. Vzhľadom na to, že počas OP bolo výrobné odvetvie Únie stratové a absorpcia týchto zvýšení cien už nebola možná, v určitom momente sa stáva nevyhnutným preniesť takéto zvýšenie na zákazníkov, pričom jestvuje riziko, že by mohlo dôjsť k strate podielu na trhu. Na základe uvedeného sa tvrdenia zamietli.

         E.   PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ

   1.   Úvod

               (305)

               V súlade s článkom 3 ods. 6 a článkom 3 ods. 7 základného antidumpingového nariadenia a článkom 8 ods. 6 a článkom 8 ods. 7 základného antisubvenčného nariadenia Komisia preskúmala, či dumpingový a subvencovaný dovoz z ČĽR spôsobil výrobnému odvetviu Únie ujmu v takej miere, že ju možno klasifikovať ako značnú.

               (306)

               Taktiež sa preskúmali iné známe faktory ako dumpingový dovoz, ktoré mohli súčasne spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, aby sa zabezpečilo, že možná ujma spôsobená týmito inými faktormi sa nepripíše dumpingovému a subvencovanému dovozu.

         1.1.   Vplyv dumpingového a subvencovaného dovozu

               (307)

               Vyšetrovanie ukázalo, že napriek platným antidumpingovým opatreniam sa počas posudzovaného obdobia zvýšil dumpingový a subvencovaný dovoz z ČĽR, pokiaľ ide o objem (32 %), keď sa zobral rok 2009 ako referenčný rok. Výsledkom bolo zvýšenie podielu ČĽR na trhu z 13 % – 18 % v roku 2009 na 15 % – 20 % na konci OP.

               (308)

               Súčasne, a napriek nárastu spotreby, výrobné odvetvie Únie zaznamenalo počas posudzovaného obdobia pokles podielu na trhu o tri percentuálne body.

               (309)

               V období od roku 2010 do OP sa priemerné ceny dumpingového a subvencovaného dovozu znížili o 8 % a boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie počas rovnakého obdobia.

               (310)

               Výrobné odvetvie Únie bolo v rokoch 2010 a 2011 ešte stále ziskové; stratovým sa stalo po týchto rokoch, čo sa časovo zhoduje so zvýšením dumpingového a subvencovaného dovozu z ČĽR. Ani po znížení predajných cien sa výrobnému odvetviu Únie nepodarilo udržať podiel na trhu. Toto zníženie cien bolo na úkor ziskovosti a viedlo k stratovej situácii.

               (311)

               Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že cenová úroveň dumpingového a subvencovaného dovozu z ČĽR spolu s nárastom objemu mala značne negatívny dopad na hospodársku situáciu výrobného odvetvia Únie, a preto zohrala rozhodujúcu úlohu, pokiaľ ide o značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (312)

               Viaceré strany tvrdili po konečnom zverejnení, že chýba analýza, ktorá by dokazovala, že čínsky dovoz spôsobil zníženie cien výrobného odvetvia Únie a ujmu a že Komisia vychádza vo svojej analýze z časovej súbežnosti. Tieto strany odkazujú na správu čínskeho panelu o röntgenových kontrolných zariadeniach: „Panel berie na vedomie, že všeobecná korelácia medzi dumpingovým dovozom a ujmou domácemu výrobnému odvetviu môže podporovať zistenie príčinnej súvislosti. Takáto analýza súbežnosti však nie je dispozitívnou na otázku príčinnej súvislosti; príčinná súvislosť a korelácia predstavujú dva rozdielne koncepty. V prípade tejto veci […] sa otázka príčinnej súvislosti nevyrieši prostredníctvom všeobecného zistenia súbežnosti“
                   (40).

               (313)

               Závery sa však zakladajú na analýze rozsiahleho zoznamu ukazovateľov. Ako sa uvádza v oddiele D, preskúmanie vplyvu dumpingového a subvencovaného dovozu zahŕňalo posúdenie všetkých dôležitých hospodárskych faktov a ukazovateľov, ktoré majú vplyv na stav odvetvia Únie. Mnohé ukazovatele poukazujú na situáciu spôsobujúcu ujmu. Za takejto situácie je jediným dôvodom výrobného odvetvia Únie znížiť ceny, aby si udržalo podiel na trhu alebo aspoň nestratilo ďalšie podiely na trhu, keď je vystavené hospodárskej súťaži prostredníctvom ceny. Po uložení pôvodných opatrení dokázalo výrobné odvetvie Únie zvýšiť v roku 2011 svoje ceny; v nasledujúcich rokoch ich však muselo znížiť, keďže neklesli výrobné náklady. Ako sa ďalej podrobne uvádza v odôvodneniach 320 – 335, vývoz z tretích krajín sa počas celého posudzovaného obdobia prevažne uskutočňoval za vysoké ceny, pričom podiel na trhu tretích krajín zostal pomerne stabilný; znížil sa až po roku 2011. Výrobné odvetvie Únie neznížilo preto svoje ceny z dôvodu dovozu z tretích krajín, ale z dôvodu nízkeho dumpingového a subvencovaného dovozu z ČĽR. Od roku 2011 výrazne vzrástol iba dovoz z ČĽR; iba dovoz z ČĽR odobral výrobnému odvetviu Únie podiel na trhu a iba ceny dovozu z ČĽR sa znižovali. Na tomto základe Komisia dospela k záveru, že znížené ceny výrobného odvetvia Únie a ujma, ktorú utrpelo, boli spôsobené zvýšením dumpingového a subvencovaného dovozu z ČĽR. Ďalšie faktory, ktoré by mohli narušiť túto príčinnú súvislosť, sú analyzované ďalej.

               (314)

               CCCLA a vláda ČĽR tvrdili, že nedošlo k zníženiu cien alebo ich stlačeniu, lebo „pokles predajných cien výrobcov z Únie nie je významný, keďže počas posudzovaného obdobia kulminoval vo výške 2 %“. Niektoré strany takisto tvrdili, že 1 % pokles predaja v Únii, 2 % zvýšenie trhového podielu dovozu z ČĽR a 3 % zníženie podielu výrobného odvetvia Únie na trhu neodôvodňujú navrhované drastické opatrenia.

               (315)

               Komisia pripomína, ako už bolo uvedené, že po uložení dočasných ciel v septembri 2010 bolo výrobné odvetvie Únie v roku 2011 v stave zvýšiť svoje ceny. Od roku 2011 však jednotkové predajné ceny klesli o 10 %. Preto je zjavné, že došlo k významnému poklesu predajných cien. Hoci existujú platné antidumpingové opatrenia, výrobné odvetvie Únie naďalej trpelo poklesom objemu predaja, cien a podielu na trhu, pričom zároveň čínsky dovoz zvyšoval objem predaja a podiel na trhu na úroveň výrazne vyššiu než bola počas obdobia prešetrovania pôvodného prešetrovania. Za normálnych okolností sa predpokladá, že keď sa uložia opatrenia, tak výrobné odvetvie Únie sa zotaví z účinkov minulého dumpingu alebo subvencovania. V tomto prípade to zjavne neplatilo. Po niektorých náznakoch oživenia okamžite po uložení opatrení sa situácia výrobného odvetvia Únie v priebehu posudzovaného obdobia ďalej zhoršovala.

               (316)

               Jeden neprepojený dovozca uviedol, že výrobcovia z Únie nemuseli znížiť ceny v takom rozsahu, v akom ich znížili, pretože na trhu Únie prevažuje dopyt nad ponukou. Vláda ČĽR tvrdila, že pokles predajných cien Únie, ako aj pokles cien čínskeho dovozu nemožno vnímať izolovane od globálneho vývoja cien príslušného výrobku a že oba poklesy sú v súlade s bežným fungovaním trhu. Vláda ČĽR okrem toho tvrdí, že Komisia nepreskúmala, či by sa v roku 2011 dalo vzhľadom na globálnu situáciu presadiť na trhu zvýšenie ceny (po uložení opatrení v predchádzajúcom prešetrovaní), a ak áno, do akej miery. Komisia okrem toho nesprávne odmietla poskytnutý dôkaz o zvýšení cien po OP výrobcami z Únie; odkazuje sa pritom na veci solárne sklo a osobný fax
                   (41).

               (317)

               Komisia považovala tvrdenie, že dopyt presahuje ponuku, za neopodstatnené. Strata podielu na trhu a zvýšenie úrovne zásob nenaznačujú, že dopyt bol vyšší ako ponuka; skôr opak. Pokiaľ ide o tvrdenie vlády ČĽR, posudzovaný cenový vývoj sa týka predaja na trhu Únie a nie na globálnej úrovni. Na trhu Únie dochádza k hospodárskej súťaži medzi podobným výrobkom a príslušným výrobkom v cenovej oblasti. Ako sa uvádza vyššie, zníženie cien nemožno pripísať iným faktorom než tejto cenovej súťaži (prihliadnuc na pomerne stabilné výrobné náklady a spotrebu v Únii). Vláda ČĽR okrem toho neposkytla ďalšie informácie o globálnom cenovom vývoji. Toto tvrdenie sa preto považovalo za neopodstatnené. Pokiaľ ide o tvrdenie týkajúce sa zvýšenia cien po OP, udalosti po OP presahujú rámec tohto prešetrovania. V každom prípade Komisii neboli poskytnuté žiadne vecné dôkazy o skutočnom zvýšení cien, ku ktorým by došlo po OP. Toto tvrdenie sa preto zamieta.

               (318)

               CCCLA okrem toho tvrdila, že v prípade zníženia priemernej ceny čínskeho dovozu o 8 %, ako sa uvádza v odôvodnení 226, sa mali zohľadniť ceny upravené o clo a manipuláciu, antidumpingové clo, ziskové rozpätie dovozcov a predajné, všeobecné a administratívne náklady podložené dovozcami. Takto upravené ceny by sa potom nachádzali na porovnateľnej úrovni s predajnými cenami Únie, ako sa uvádza v tabuľke 7, a preto nemohli zohrať rozhodujúcu úlohu ohľadom značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (319)

               Ukazovateľ analýzy hodnoty CIF predaja vyvážajúcich výrobcov v tabuľke 3 je preto porovnaný s cenou zo závodu výrobcov z Únie v tabuľke 7. Táto metóda je správna na analýzu trendov. Pre výpočet rozpätia cenového podhodnotenia a ujmy sa použili upravené ceny, ako je už vysvetlené v odôvodnení 231. V tejto súvislosti Komisia zdôrazňuje, že podhodnotenie je len jedným z ukazovateľov, ktorý je potrebné preskúmať, pričom na analýzu by sa mali brať do úvahy všetky ukazovatele ujmy. Z tohto dôvodu sa tvrdenie zamieta.

         1.2.   Vplyv iných faktorov

   1.2.1.   Dovoz z iných krajín

               (320)

               Objem dovozu z tretích krajín, priemerné jednotkové ceny a podiel na trhu počas posudzovaného obdobia sú uvedené v tabuľke nižšie.

                  Tabuľka 12

                  Objem dovozu (v metrických tonách), priemerné jednotkové ceny (EUR/tona)

                           2010

                           2011

                           2012

                           OP

                           Tretie krajiny spolu

                           Objem (v tonách)

                           128 378

                           182 601

                           183 446

                           174 553

                              Index (2010 = 100)

                              100

                              142

                              143

                              136

                           Podiel na trhu

                           14 % – 19 %

                           22 % – 27 %

                           21 % – 26 %

                           20 % – 25 %

                           Malajzia

                           Objem (v tonách)

                           37 919

                           70 847

                           60 931

                           60 841

                           Priemerná cena/tona (v EUR)

                           980

                           1 029

                           998

                           958

                           Podiel na trhu

                           2 % – 7 %

                           7 % – 12 %

                           5 % – 10 %

                           5 % – 10 %

                           Nórsko

                           Objem (v tonách)

                           25 204

                           30 496

                           33 277

                           30 781

                           Priemerná cena/tona (v EUR)

                           1 167

                           1 044

                           1 006

                           944

                           Podiel na trhu

                           0 % – 5 %

                           1 % – 6 %

                           1 % – 6 %

                           1 % – 6 %

                           Turecko

                           Objem (v tonách)

                           18 430

                           20 017

                           23 235

                           19 233

                           Priemerná cena/tona (v EUR)

                           1 199

                           1 231

                           1 064

                           1 067

                           Podiel na trhu

                           0 % – 5 %

                           0 % – 5 %

                           0 % – 5 %

                           0 % – 5 %

                              Zdroj: Eurostat (Comext)

               (321)

               Príslušný výrobok sa okrem z ČĽR dováža najmä z Malajzie, Nórska a Turecka. V menšom množstve sa dováža aj z Mexika, Spojených štátov amerických a Taiwanu. Celkový trhový podiel tretích krajín je charakterizovaný prudkým nárastom v rokoch 2010 a 2011. Následne klesol podiel na trhu v OP.

               (322)

               Väčšina dovozu z tretích krajín (s výnimkou niektorých menších množstiev z Taiwanu) mala ceny výrazne vyššie ako mal čínsky dovoz. Celkové priemerné ceny za dovoz z iných krajín boli okrem toho podobné alebo vyššie ako boli ceny výrobného odvetvia Únie.

               (323)

               Dovoz z Malajzie predstavoval najväčší podiel dovozu z tretích krajín do Únie (40 %). Dovoz z Malajzie bol však obmedzený na jeden druh výrobkov zo skleneného vlákna, a to na sklenenú striž. Podiel Malajzie na trhu Únie sa v posudzovanom období zvýšil. Dovozné ceny sklenenej striže z Malajzie boli v priemere takisto vyššie než ceny z ČĽR; boli takmer také vysoké ako ceny výrobného odvetvia Únie. Navyše, malajzijské ceny nebránili výrobcom z Únie, aby v rokoch 2010 a 2011, keď boli uložené dočasné clá proti ČĽR, zvýšili svoje ceny. Ak by ceny z Malajzie skutočne spôsobili výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu, výrobcovia z Únie by nemohli zvýšiť svoje ceny, keď boli uložené dočasné antidumpingové clá na dovoz z ČĽR. Dovoz z Malajzie konkuruje výrobe výrobného odvetvia Únie, ale počas posudzovaného obdobia bol stabilným faktorom, pokiaľ ide o cenu, druh výrobku a množstvá.

               (324)

               Dovoz z Nórska predstavoval druhý najväčší podiel dovozu z tretích krajín do Únie. Podiel Nórska na trhu Únie bol v posudzovanom období stabilný. Priemerné dovozné ceny jednotlivých druhov výrobku z Nórska boli vyššie ako ceny z ČĽR. Z Nórska sa dovážali hlavne pramene vyrábané jednou spoločnosťou patriacou do tej istej skupiny ako jeden z výrobcov z Únie. Celú nórsku produkciu okrem toho predáva výrobca z Únie. Preto nepovažujeme Nórsko za konkurenciu z tretích krajín.

               (325)

               Dovoz z Turecka predstavoval tretí najväčší podiel dovozu z tretích krajín do Únie. Podiel Turecka na trhu Únie bol v posudzovanom období stabilný. Priemerné dovozné ceny jednotlivých druhov podobného výrobku z Turecka boli takisto vyššie ako ceny z ČĽR.

               (326)

               Vláda ČĽR tiež uviedla, že zásoby Únie sa v roku 2011 zvýšili v dôsledku obrovského nárastu dovozu z tretích krajín, zatiaľ čo dovoz z ČĽR v tom istom roku klesol.

               (327)

               Skutočne, v rokoch 2010 a 2011 čínsky dovoz klesol a dovoz z tretích krajín vzrástol. Výrobné odvetvie Únie však bolo v rokoch 2010 a 2011 ešte stále ziskové; stratovým sa stalo po týchto rokoch, čo sa časovo zhoduje so zvýšením dumpingového a subvencovaného dovozu z ČĽR. Dovoz z tretích krajín po roku 2011 klesol, a preto nemôže byť dôvodom, prečo sa potom výrobné odvetvie Únie stalo stratovým. Z uvedených dôvodov je opodstatnené usudzovať, že aj keď časť dovozu z iných tretích krajín mohla mať negatívny dopad na výrobné odvetvie Únie, tento dopad nebol taký výrazný, aby narušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovými a subvencovanými dovozmi z ČĽR a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (328)

               Viaceré strany tvrdili po konečnom zverejnení, že sortiment výrobkov, ktoré Komisia použila pri analýze cenového podhodnotenia (cenové porovnania medzi čínskymi výrobcami a výrobcami z Únie) nebol použitý na dovoz z tretích krajín. Vláda ČĽR výslovne žiadala údaje o sortimente výrobkov dovozu tretej krajiny, ktoré sa nedajú zistiť zo štatistík Eurostatu.

               (329)

               Komisia vzala plne do úvahy sortiment výrobkov pre analýzu dovozu z tretích krajín tým, že porovnala ceny jednotlivého druhu výrobku tretej krajiny so zodpovedajúcimi cenami jednotlivého druhu výrobku Únie. Vzhľadom na to, že pre tri tretie krajiny jestvuje len jeden výrobca, nemohli sa z dôvodu zachovania dôvernosti zverejniť žiadne konkrétne údaje.

               (330)

               Vláda ČĽR tvrdila, že záver Komisie, že časť dovozu z tretích krajín mohla mať nepriaznivý vplyv na situáciu výrobcov z Únie, ale nenarušila príčinnú súvislosť, nie je ani objektívny, ani sa nezakladá na odôvodnenej analýze.

               (331)

               Tri hlavné tretie krajiny, ktoré vyvážali podobný výrobok do Únie, boli Malajzia, Nórsko a Turecko. Ako už bolo uvedené vyššie, dovoz z Malajzie spočíval v jednom druhu výrobku s porovnateľnými úrovňami cien výrobného odvetvia Únie. Nórsky výrobca sa nepovažuje za konkurenciu z tretích krajín z vyššie uvedených dôvodov. Trhový podiel dovozu z Turecka zostal počas posudzovaného obdobia stabilný a relatívne nízky, čo sa týka objemu. Tvrdenie, že dovoz z tretích krajín narušil príčinnú súvislosť sa týmto zamieta.

               (332)

               Vláda ČĽR takisto tvrdila, že Komisia nevenovala dostatočnú pozornosť vplyvu dovozu z Taiwanu a Mexika, ktorý vykazuje výrazné kolísanie cien a objemov.

               (333)

               Dovoz z Taiwanu a Mexika nemohol vzhľadom na obmedzený objem narušiť príčinnú súvislosť.

               (334)

               Vláda ČĽR okrem toho tvrdila, že Komisia nevenovala vo svojej analýze vytvárania čínskych zásob dostatočnú pozornosť skutočnosti, že v rokoch 2010 a 2011 sa dovoz z tretích krajín zvýšil o viac ako 40 %.

               (335)

               Štatistické údaje (pozri odôvodnenie 224) ukazujú, že k vytváraniu čínskych zásob došlo v druhom a treťom štvrťroku 2010 (na účel spotreby pred koncom roku 2010/začiatkom roku 2011 vzhľadom na obmedzenú dobu skladovateľnosti). Zvýšenie dovozu z tretích krajín bolo zaznamenané v roku 2011, keď už nepôsobil účinok vytvárania zásob a keď vstúpili do platnosti opatrenia proti dovozu z ČĽR, ktoré sa ukázali byť prospešné pre výrobcov z tretích krajín. Toto tvrdenie sa preto zamieta.

         1.2.2.   Výrobné náklady

               (336)

               Viaceré strany uviedli, že zvýšenie výrobných nákladov výrobného odvetvia Únie, najmä vzhľadom na nárast cien surovín, energie, dopravy a nákladov na zamestnancov malo negatívny dopad na ziskovosť výrobného odvetvia Únie. Jedna strana označila za dôležitý nákladový faktor neschopnosť zákazníkov vrátiť cievky; bez toho, aby ďalej rozvinula vplyv tohto faktoru na náklady. Tieto tvrdenia podporila poskytnutím citátov od výrobcov z Únie, že skutočne čelili nárastu nákladov.

               (337)

               Výrobné odvetvie Únie vskutku čelilo zvýšeniu nákladov na suroviny, energiu, dopravu a osobných nákladov. Ako však vidno v tabuľke 8, priemerné výrobné náklady výrobného odvetvia Únie na tonu sa medzi rokom 2010 a OP zvýšili len o 1 %. To znamená, že výrobné odvetvie Únie bolo v stave kompenzovať väčšinu zvýšenia nákladov prostredníctvom zvyšovania efektívnosti a vyššej produktivity. Preto Komisia dospela k záveru, že nárast výrobných nákladov neprispel k ujme, a preto nemohol narušiť príčinnú súvislosť.

               (338)

               Viacero strán zopakovalo po konečnom zverejnení svoje tvrdenia bez predloženia nových argumentov.

         1.2.3.   Vývoj spotreby

               (339)

               Ako je už spomenuté, spotreba v Únii vzrástla medzi rokom 2010 a OP o 3 %. Vzhľadom na nové aplikácie, v ktorých sa používa podobný výrobok (ako uviedli ako výrobné odvetvie Únie, tak aj mnohí používatelia), sa očakáva ďalšie zvýšenie spotreby. Výrobné odvetvie Únie však nebolo v stave udržať svoj trhový podiel a stratilo jeho časť, zatiaľ čo dumpingový a subvencovaný dovoz z ČĽR zvyšoval od roku 2011 svoj podiel na trhu. Preto zmeny v spotrebe v Únii nemohli narušiť príčinnú súvislosť medzi ujmou a dumpingovým a subvencovaným dovozom z ČĽR.

         1.2.4.   Nedostatočné výrobné kapacity a zásoby v Únii

               (340)

               Vláda ČĽR tvrdila, že ujmu, ak nejaká vznikla, spôsobila nedostatočná výrobná kapacita výrobcov z Únie. Vláda ČĽR odkázala na niekoľko finančných výkazov výrobcov z Únie. Finančný výkaz spoločnosti 3B Fibreglass za rok 2010 uvádza, že „naše obmedzené výrobné kapacity nám neumožnili získať dodatočné podiely na trhu“ a „prinútili nás zvládať vývoj dopytu našich klientov s obmedzeným stavom zásob“. Finančný výkaz spoločnosti 3B Fibreglass za rok 2011 uvádza, že „príznaky hospodárskeho zotavenia v roku 2010 sa potvrdili v prvej polovici roku 2011, ale výkonnostná úroveň výroby našej spoločnosti, ktorá je nižšia, ako sa očakávalo v prvom štvrťroku, nám neumožnila v plnom rozsahu využívať rast ekonomickej činnosti a viedla nás k obmedzeniu zmluvných záväzkov v roku 2011“. Finančný výkaz spoločnosti Lanxess za rok 2011 uvádza, že „výroba sklenených vlákien spoločnosti Lanxess bežala v roku 2011 na maximálnu kapacitu“ a „v druhom štvrťroku 2012 bude plánované zastavenie prevádzky pece trvať takmer 10 týždňov a ročná produkcia bude preto v roku 2012 nižšia o 14 %“.

               (341)

               Úroveň zásob bola v roku 2010 vskutku nízka, pozri tabuľku 10. K tomu došlo následkom zníženia úrovne výroby v roku 2009, keď niekoľko výrobných liniek bolo demontovaných, dočasne zatvorených alebo obmedzených vzhľadom na cenovú eróziu a stratu podielu na trhu spôsobenú dumpingovým dovozom z ČĽR (42). Výrobné odvetvie Únie však v roku 2011 zvýšilo úroveň svojich zásob o viac ako 150 % a odvtedy ju naďalej zvyšuje. Odkaz na tvrdenia o vytváraní zásob z paniky iba na rok 2010 nie je náležitý; namiesto toho by sa mal vypozorovať trend za celé posudzované obdobie.

               (342)

               Niektoré z citátov navyše odkazujú na znížené výkonnostné úrovne výroby v dôsledku opráv/rekonštrukcií pece. Ako sa uvádza v odôvodnení 241, takéto opravy/rekonštrukcie sú neoddeliteľnou súčasťou tohto odvetvia a je normálne, že vzhľadom na opravu/rekonštrukciu pece sa vytvárajú zásoby umožňujúce pokračovanie dodávok kľúčovým zákazníkom.

               (343)

               Výrobné odvetvie Únie by okrem toho mohlo investovať do väčšej kapacity, ak by jestvovali rovnaké podmienky, ktoré by výrobnému odvetviu Únie dovoľovali dosahovať zisk a umožňovali rozšíriť kapacitu.

               (344)

               Výrobná kapacita a zásoby Únie sa nepovažujú za nedostatočné. Preto nemohli ani prispieť k ujme, ani narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým a subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

         1.2.5.   Vplyv hospodárskej krízy

               (345)

               Niektoré strany tvrdili, že ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobila hospodárska kríza, ktorej výsledkom bol prudký pokles dopytu zo strany odvetví používateľov (napríklad automobilový priemysel a trh s veternou energiou).

               (346)

               Vláda ČĽR citovala viacero výrobcov z Únie. Napríklad finančné výkazy za rok 2010 spoločnosti European Owens Corning Fibreglass SPRL (ďalej len „EOCF“), kde sa hovorí, že „tento pokles čiastočne vysvetľuje silná závislosť tejto ekonomickej činnosti od trhu s veternou energiou. Zhoršenie situácie na ňom pokračovalo vzhľadom na ťažkosti subjektov na tomto trhu financovať nové projekty“; vo finančných výkazoch spoločnosti Lanxess za rok 2011 sa uvádza, že „po zavedení antidumpingových opatrení voči čínskemu dovozu bola spoločnosť LANXESS v stave zvýšiť svoje predajné ceny. V druhej polovici roku 2011 sme však v porovnaní s rokom 2010 zaznamenali pokles o 16 % z dôvodu klesajúceho hospodárskeho trendu“; a vo finančných výkazoch spoločnosti EOCF za rok 2012 sa píše, že obrat v roku 2012 „je predovšetkým dôsledkom pretrvávajúcej hospodárskej krízy, ktorá neumožňuje prevádzku na plnú kapacitu“.

               (347)

               Pokles spotreby výrobkov zo skleneného vlákna v Únii o 3 % bol v rokoch 2010 a 2011 vskutku zaznamenaný. Ku koncu OP sa však spotreba Únie znovu zvýšila o 6 percentuálnych bodov.

               (348)

               Citát, že jedna zo spoločností musela v druhej polovici roku 2011 znížiť v porovnaní s rokom 2010 svoje ceny o 16 %, podáva len čiastočný pohľad na situáciu v roku 2011. Prešetrovanie ukázalo, že jednotková cena za celý rok 2011 (v porovnaní s rokom 2010) sa zvýšila o 8 %.

               (349)

               Navyše, výrobné odvetvie Únie bolo v rokoch 2010 a 2011 ešte stále ziskové; stratovým sa stalo po týchto rokoch, čo sa časovo zhoduje so zvýšením dumpingového a subvencovaného dovozu z ČĽR, ktorého ceny boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie.

               (350)

               K zhoršeniu hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie mohol prispieť aj hospodársky pokles v rokoch 2010 a 2011. Hospodársky pokles však nevysvetľuje stratovú situáciu výrobného odvetvia Únie v roku 2012 a počas OP. K hlavným stratám došlo až po hospodárskom poklese v období, keď sa spotreba opäť zvyšovala.

               (351)

               Pokiaľ ide o citát z finančných výkazov spoločnosti Owens Corning za rok 2011, je dôležité zdôrazniť, že citát pochádza od spoločnosti EOCF, ktorá je obchodným subjektom spoločnosti Owens Corning pre všetky jej podniky v Európe a na Blízkom východe. EOCF predávala počas tohto obdobia okrem podobného výrobku tiež netkané výrobky, tkaniny, strešnú krytinu (šindle) a izolačné výrobky, na ktoré sa nevzťahuje toto konanie. Tento citát preto nie je špecifický pre podobný výrobok na trhu Únie.

               (352)

               Pokiaľ ide o citát z finančných výkazov spoločnosti Owens Corning za rok 2012, tento výhradne poukazuje na obchodné aktivity s tkaninami, ktoré uskutočňovala spoločnosť EOCF v jednej zo svojich prevádzok. Vzhľadom na to, že tkaniny nie sú súčasťou podobného výrobku, tento citát nie je relevantný.

               (353)

               Hospodársky pokles mohol mať vzhľadom na uvedené okolnosti negatívny dopad na výrobné odvetvie Únie, ale nie do takej miery, aby by to narušilo príčinnú súvislosť medzi dumpingovým a subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

         1.2.6.   Konkurencieschopnosť dumpingového a subvencovaného dovozu z ČĽR

               (354)

               Niektoré strany tvrdili, že ujmu spôsobila skôr zastaralá technológia výrobného odvetvia Únie v porovnaní s modernou technológiou, ktorú používajú čínski vyvážajúci výrobcovia, než dumping alebo subvencovanie príslušného výrobku.

               (355)

               Prešetrovanie však potvrdilo, že výrobné odvetvie Únie takisto disponuje modernými výrobnými procesmi. Tvrdenie, že stav technológie výrobného odvetvia Únie by narušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým a subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, sa preto zamieta.

         1.2.7.   Ujma spôsobená vlastným zavinením

               (356)

               Viaceré strany tvrdili, že ujma mohla byť spôsobená vlastným pričinením, pretože i) ceny výrobcov z Únie boli v roku 2014 nižšie ako cenové ponuky, ktoré dostali od čínskych vyvážajúcich výrobcov; ii) investície žiadateľov za posledné roky sú v rozpore s ujmou, lebo veľké investície sa dajú ťažko zosúladiť s predstavou odvetvia, ktorému bola spôsobená ujma; navyše neviedli k vyššiemu podielu na trhu výrobného odvetvia Únie; iii) investície žiadateľov možno smerovali do reštrukturalizácie a zavádzania dodatočnej kapacity pre výrobu „nesprávnych“ výrobkov zo skleneného vlákna, napríklad výrobkov s viac obmedzeným dopytom, a nie napríklad sklenenej striže, o ktorej strany tvrdia, že po nej jestvuje značný dopyt a v skutočnosti eventuálne nedostatočná ponuka v Únii.

               (357)

               Pokiaľ ide o prvé tvrdenie týkajúce sa nižších cien ponúkaných výrobcami z Únie, malo by sa poznamenať, že sa týka obdobia po OP a že cenové úrovne v roku 2014 sa nemohli zohľadňovať. Navyše, vzhľadom na to, že pece pracujú 24 hodín denne a že je veľmi nákladné obmedziť výrobu, výrobné odvetvie Únie sa usiluje udržať podiel na trhu prostredníctvom predaja za nižšie ceny stále pokrývajúc časť svojich fixných nákladov.

               (358)

               Čo sa týka veľkých investícií výrobného odvetvia Únie za posledné roky, tu treba pripomenúť, že ide o kapitálovo náročné odvetvie a že pece sa musia rekonštruovať každých 7 až 10 rokov a náklady spojené s takouto rekonštrukciou môžu dosiahnuť 8 – 13 miliónov EUR (rozsah sa uvádza z dôvodu zachovania dôvernosti). Pomerne veľká časť ďalších vysokých, štrukturálnejších investičných nákladov je spojená s odberom zliatiny z trysiek a s ich následnou rekonštrukciou. Tieto investície sú preto neoddeliteľnou súčasťou tohto odvetvia a sú potrebné na zachovanie súčasnej kapacity. Investície určené na výskum a vývoj sú takisto potrebné na zotrvanie na trhu, ako aj na uspokojenie potrieb zákazníkov.

               (359)

               Pokiaľ ide o tretie tvrdenie ohľadom údajne „nesprávnych“ investícií do iných výrobkov ako do sklenenej striže, tu by sa malo poznamenať, že i) výrobné odvetvie Únie reštrukturalizovalo, aby bolo v stave ponúkať širokú škálu výrobkov. Neboli poskytnuté žiadne dôkazy, že takýto druh reštrukturalizácie bol ekonomicky neúnosný, a ii) výroba sklenenej striže, ktorá bola ukončená v dôsledku reštrukturalizácie v posledných rokoch, bola premiestnená do iného výrobného závodu, ktorý bol na to upravený.

               (360)

               Vláda ČĽR tvrdila, že výrobcovia z Únie si udržiavali zásoby z dovozu z tretích krajín; cituje finančné závery z roku 2011 jedného z výrobcov Únie, ktorý uviedol, že: „Tovarové zásoby (21,4 mil. EUR k 31. decembru 2011) sa zvyšujú v dôsledku globálneho spomalenia, ktoré sme v našom podnikaní pocítili v druhej polovici roka; zásoby pozostávajú až do 75 % z hotových výrobkov dovezených od spoločností […] [našej] skupiny mimo Európy; zvyšok pozostáva najmä z materiálov a výrobkov, ktoré sú potrebné pre ekonomickú činnosť v oblasti tkanín“.

               (361)

               Zvýšenie vykazovaných zásob tohto výrobcu z Únie v roku 2011 je vysvetlené nahromadením zásob s cieľom zásobovať jednu z jeho prevádzok mimo EÚ, keď sa v roku 2021 rekonštruovala jej pec. Nedošlo by k nijakému dovozu z iných prevádzok mimo EÚ, ak by boli tieto výrobky pre prevádzky mimo EÚ vyrobené v Únii.

               (362)

               Vláda ČĽR požiadala po konečnom zverejnení o objasnenie, či tento dovoz pochádzal z ČĽR alebo odinakadiaľ a o aké objemy išlo. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky však v posudzovanom období nenakupovali príslušný výrobok z ČĽR.

               (363)

               Vláda ČĽR takisto tvrdila, že ujmu si mohlo výrobné odvetvie Únie spôsobiť samo, pretože výrobca z Únie 3B Fibreglass sa v roku 2011 rozhodol obnoviť zásoby pre podnik BASF počas nedostatočnej výroby. Cituje z finančných výkazov spoločnosti 3B Fibreglass z roku 2011: „s cieľom obnoviť naše zásoby pre spoločnosť BASF a vyrovnať sa s opravou pece č. 2 za studena“.

               (364)

               Zabezpečenie zásob s cieľom splniť zmluvné záväzky s kľúčovými zákazníkmi je však bežným podnikateľským správaním. Citát okrem toho odkazuje na plánovanú opravu pece, ktorá si vyžaduje, aby sa vytvorili zaisťovacie zásoby s cieľom byť počas opravy schopný dodávať zákazníkom (a plniť zmluvné dohody spoločnosti 3B Fibreglass o dodávkach svojim zákazníkom).

               (365)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa tvrdenie, že ujma spôsobená vlastným zavinením by narušila príčinnú súvislosť medzi dumpingovým a subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, preto zamieta.

         1.2.8.   Vývozný predaj výrobcov z Únie a premiestňovania s cieľom byť bližšie k trhu

               (366)

               Vláda ČĽR tvrdí, že údajná ujma, ak nejaká vznikla, bola spôsobená rozhodnutím premiestniť sa do miesta užívateľských odvetví. Dodáva, že k tomuto dochádza nielen na úrovni Únie, ale aj v globálnom meradle. Vláda ČĽR uvádza, že výrobca z Únie P+D, rozšíril svoje činnosti v Rusku a Indii, výrobca z Únie 3B v Tunisku, výrobca z Únie PPG v ČĽR a výrobca z Únie Ahlstrom preniesol svoju výrobu z Európy do ČĽR začiatkom roka 2011 s cieľom lepšie uspokojiť potreby rastúcich trhov s veternou energiou v Ázii, a najmä v ČĽR.

               (367)

               Vzhľadom na to, že mnohí výrobcovia výrobkov zo skleneného vlákna sú nadnárodné spoločnosti, nie je prekvapujúce, že aj tieto spoločnosti investujú mimo Únie, keď na to existuje podnikateľská príležitosť. K investovaniu do dodatočnej kapacity mimo Únie dochádza s cieľom napĺňať potreby rozvíjajúcich sa trhov a s perspektívou dosahovať zisk. Zakladanie prevádzok v týchto regiónoch vskutku zapadá do vzorca nachádzať sa čo najbližšie k zákazníkom. Podnikateľské rozhodnutie založiť či nezaložiť prevádzku mimo Únie však vôbec nesúvisí so skutočnosťou, že výrobcovia z Únie trpia ujmu.

               (368)

               Vláda ČĽR zopakovala po konečnom zverejnení tvrdenie, že veľké investície v zámorí odobrali z Únie výrobu, pracovné miesta a vývozné predaje, a teda spôsobili ujmu.

               (369)

               Toto tvrdenie nie je podložené. Výrobcovia výrobkov zo skleneného vlákna pôsobia podľa modelu regionálnej blízkosti, kde výrobky sú dodávané zákazníkom výrobnými závodmi v príslušnom regióne. Z ukazovateľov týkajúcich sa kapacity a zamestnanosti nevyplýva, že potenciálne veľké investície v zámorí boli realizované na úkor operácií Únie.

               (370)

               Vláda ČĽR takisto tvrdila, že pokles vývozného predaja výrobného odvetvia Únie mal závažné negatívne účinky, ktoré neboli analyzované Komisiou.

               (371)

               V súčasných prešetrovaniach sa vývoz výrobného odvetvia Únie (prepojeným a neprepojeným zákazníkom) podieľal v období od roku 2010 do konca OP medzi 11 % a 13 % na celkovom predaji výrobného odvetvia Únie (prepojeným a neprepojeným zákazníkom). Podobne, počas pôvodného antidumpingového prešetrovania, sa tento podiel od roku 2006 do septembra 2009 pohyboval medzi 10 % a 14 %. Vzhľadom na to, že výkyvy objemu vývozu nie sú významné a sú v súlade s objemom vývozu za predchádzajúceho antidumpingového prešetrovania, nemal vývoj vývozného predaja závažný negatívny vplyv, ako sa tvrdí vyššie.

               (372)

               Z uvedených dôvodov neprispeli výrobný predaj a premiestnenie k ujme. Preto ani nemohli narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým a subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

         1.2.9.   Výmenný kurz euro/USD

               (373)

               Vláda ČĽR tvrdila, že čínske dodávky boli spojené s rizikami týkajúcimi sa vyššej logistickej zložitosti a kolísania výmenného kurzu, a preto zákazníci nie sú ochotní priveľmi sa vystaviť takýmto rizikám. Jeden používateľ uviedol, že ceny čínskych výrobkov zo skleneného vlákna sú silne závislé od výmenného kurzu medzi EUR a USD. Vzhľadom na to, že USD sa od roku 200 voči EUR pozvoľne oslaboval, údajne to mohlo narušiť túto príčinnú súvislosť.

               (374)

               Na začiatku roku 2000 bolo EUR vskutku slabšie voči USD, ako je tomu v súčasnosti. Je však vhodné poznamenať, že výmenný kurz EUR/USD bol počas posudzovaného obdobia pomerne stabilný. V priebehu posudzovaného obdobia sa ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky ale výrazne znížila z 3 % na – 4 %. Ak by sa aj výmenný kurz EUR/USD považoval za prispievajúci k ujme, ani tak by to v nijakom prípade nezmenšilo škodlivé vplyvy lacného dumpingového dovozu z ČĽR na trhy Únie spôsobujúce ujmu v období od roku 2011 do konca posudzovaného obdobia.

               (375)

               Výmenný kurz EUR/USD preto neprispel k ujme a nemohol narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

         1.3.   Záver týkajúci sa príčinnej súvislosti

               (376)

               Záverom sa dá povedať, že uvedená analýza ukázala, že došlo k zvýšeniu objemu a podielu na trhu dumpingového a subvencovaného dovozu z ČĽR. Tlak, ktorý vyvíjal nárast dumpingového a subvencovaného dovozu na trh Únie, nedovolil výrobnému odvetviu Únie stanoviť svoje predajné ceny tak, aby zodpovedali normálnym trhovým podmienkam a zaznamenanému zvýšeniu nákladov. Ani po znížení predajných cien sa výrobcom z Únie zaradeným do vzorky nepodarilo udržať podiel na trhu. Toto zníženie cien bolo na úkor ziskovosti a viedlo k neudržateľnej stratovej situácii.

               (377)

               Pomocou uvedenej analýzy sa jasne rozlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od účinkov dumpingového dovozu spôsobujúcich ujmu. Na základe tejto analýzy Komisia dospela k záveru, že dumpingový a subvencovaný dovoz z ČĽR spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie v zmysle článku 3 ods. 6 základného antidumpingového nariadenia a článku 8 ods. 5 základného antisubvenčného nariadenia.

               (378)

               V súlade s článkom 3 ods. 7 základného antidumpingového nariadenia a článku 8 ods. 6 základného antisubvenčného nariadenia sa posúdili aj iné známe faktory, ako je dumpingový a subvencovaný dovoz. Nezistilo sa, že by akýkoľvek z nich, analyzovaný jednotlivo a súhrnne, bol taký, aby narušil príčinnú súvislosť medzi antidumpingovým a subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (379)

               Vláda ČĽR tvrdila po konečnom zverejnení, že Komisia len zamietla tvrdenia zainteresovaných strán namiesto toho, aby preskúmala všetky iné známe faktory, ako je dumpingový dovoz, ktorý spôsobuje ujmu výrobnému odvetviu Únie.

               (380)

               Komisia preskúmala dopad týchto iných faktorov: dovoz z iných krajín, výrobné náklady, vývoj spotreby, výrobné kapacity a zásoby, hospodárska kríza, konkurencieschopnosť dovozu z ČĽR, ujma spôsobená vlastným zavinením, vývozný predaj výrobcov z Únie a premiestňovanie, ako aj výmenný kurz EUR/USD. Pri prešetrovaní sa nezistili žiadne iné faktory, ktoré by mohli narušiť príčinnú súvislosť.

         F.   ZÁUJEM ÚNIE

               (381)

               Komisia v súlade s článkom 31 základného antisubvenčného nariadenia preskúmala, či napriek záveru o subvencovaní spôsobujúcom ujmu neexistovali závažné dôvody na prijatie záveru, že v tomto konkrétnom prípade nebolo v záujme Únie prijať opatrenia. Stanovenie záujmu Únie sa zakladalo na zhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.

               (382)

               Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje stanoviská podľa článku 31 ods. 2 základného antisubvenčného nariadenia. Komisia zaslala dotazníky 5 nezávislým dovozcom a 34 používateľom. Vyplnené dotazníky odovzdali v stanovenej lehote nakoniec 2 dovozcovia a 13 používatelia. Navyše, niekoľko dovozcov a združení používateľov predložilo v priebehu prešetrovania písomné pripomienky, v ktorých vyjadrilo nesúhlas s akýmikoľvek opatreniami v tejto veci. Vláda ČĽR a CCCLA predložili takisto návrhy obsahujúce tvrdenia proti akýmkoľvek možným opatreniam v tejto veci.

               (383)

               V pôvodnom prešetrovaní Komisia zastávala názor, že uloženie opatrení nie je v rozpore so záujmom Únie. Vzhľadom na to, že predbežné preskúmanie je obmedzené na ujmu, zistenia týkajúce sa záujmu Únie v tom čase zostávajú v platnosti. Nasledujúca analýza sa preto týka antisubvenčného prešetrovania.

         1.   Záujem výrobného odvetvia Únie

               (384)

               Existujúce antidumpingové opatrenia neviedli k zníženiu dumpingového dovozu z ČĽR a neuľahčili situáciu výrobného odvetvia Únie. Ako už bolo uvedené, výrobné odvetvie Únie naďalej trpí značnou ujmou v dôsledku erózie cien spôsobenej dumpingovým dovozom z ČĽR. Neprijatie opatrení by s najväčšou pravdepodobnosťou viedlo k pokračovaniu negatívneho vývoja finančnej situácie výrobného odvetvia Únie. Situácia výrobcov z Únie zaradených do vzorky bola poznačená najmä znížením ziskovosti z + 3 % v roku 2010 na – 4 % na konci OP. Akékoľvek ďalšie zníženie výkonnosti by nakoniec viedlo k znižovaniu výroby a ďalšiemu zatváraniu výrobných prevádzok, čo by ohrozilo zamestnanosť a investície v Únii.

               (385)

               Uložením opatrení by sa obnovila spravodlivá hospodárska súťaž na trhu. Klesajúci trend ziskovosti výrobného odvetvia Únie je výsledkom jeho ťažkostí konkurovať subvencovanému dovozu za nízke ceny s pôvodom v ČĽR. Očakáva sa, že uloženie antisubvenčných opatrení by preto zastavilo pokles cien na trhu Únie a stratu podielu na trhu a že predajné ceny výrobného odvetvia Únie sa začnú zotavovať, v dôsledku čoho sa zlepší ziskovosť výrobného odvetvia Únie na úroveň, ktorá sa považuje za potrebnú pre toto kapitálovo náročné výrobné odvetvie.

               (386)

               Opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie poskytnúť príležitosť zotaviť sa z dumpingu spôsobujúceho ujmu zisteného počas tohto prešetrovania.

               (387)

               Preto sa dospelo k záveru, že prijatie antisubvenčných opatrení by bolo jasne v záujme výrobného odvetvia Únie.

               (388)

               Jedno združenie výrobcov tvrdilo po konečnom zverejnení, že prísnejšie opatrenia by nepriniesli výrobnému odvetviu Únie nijakú úľavu vzhľadom na to, že pôvodné opatrenia z roku 2011 zjavne nemali nijaký účinok.

               (389)

               Komisia toto tvrdenie odmieta. Odkazuje na uvedené odôvodnenia, v ktorých dospela k záveru, že neuloženie prísnejších opatrení by s najväčšou pravdepodobnosťou viedlo k pokračovaniu negatívneho trendu finančnej situácie výrobného odvetvia Únie.

         2.   Záujem dovozcov

               (390)

               Ako sa už uviedlo, do výberu vzorky neboli zaradení neprepojení dovozcovia a dvaja neprepojení dovozcovia sa v plnej miere zúčastnili na tomto prešetrovaní vyplnením dotazníka. Činnosti týkajúce sa príslušného výrobku predstavovali len malú časť celkového obratu týchto dvoch dovozcov (menej ako 0,5 %). Obaja dovozcovia odmietli prípadné prijatie antidumpingových opatrení, pretože by podľa nich viedlo k zastaveniu dovozu príslušného výrobku z ČĽR.

               (391)

               Dovoz deklarovaný týmito dvoma dovozcami predstavoval dovedna značný podiel celého dovozu z ČĽR počas OP, a preto sa považuje za reprezentatívny pre dovozcov do Únie. Žiadny iný dovozca nespolupracoval predložením vyplneného dotazníka alebo odôvodnených pripomienok. Na tomto základe Komisia dospela k záveru, že vzhľadom na obmedzený podiel príslušného výrobku na celkovej činnosti dovozcov, nebude mať uloženie opatrení výrazný negatívny vplyv na záujem dovozcov v Únii.

         3.   Záujem používateľov

               (392)

               Podobný výrobok má široké využitie, napríklad v automobilovom priemysle, veternej energetike, námorníctve, doprave, letectve a infraštruktúre. Spoluprácu poskytla široká škála používateľov, ktorí boli zoskupení podľa týchto oblasti činnosti: výrobcovia zmesí, výrobcovia kompozitných materiálov, tkáči multiaxiálnych tkaninových pletív a výrobcovia veterných turbín. To umožnilo Komisii posúdiť dopad prísnejších opatrení na rôzne typy používateľov.

               (393)

               Spolupracujúci používatelia kúpili počas OP približne 13 % príslušného výrobku z ČĽR. Podľa toho nebola veľká väčšina podobného výrobku zakúpená z iných zdrojov, ako sú tretie krajiny a výrobné odvetvie Únie. Iba niektorí z nich kupovali príslušný výrobok výlučne z ČĽR.

               (394)

               Existuje široká škála nadväzujúcich výrobných odvetví, ktoré používajú podobný výrobok; jestvujú takisto odlišnosti, pokiaľ ide o veľkosť: od svetových spoločností až po MSP. Z informácií predložených počas prešetrovania sa ďalej zdá, že odvetvie používateľov v Únii má významný počet zamestnancov, ktorých počet sa odhaduje na 100 000, hoci neboli predložené nijaké komplexné a podložené údaje.

         3.1.   Možný vplyv opatrení na ziskovosť používateľov

               (395)

               Na základe vyplnených dotazníkov sa odvetvie používateľov výrobkov zo skleneného vlákna zdá byť v pomerne dobrom stave. Väčšina spolupracujúcich používateľov vskutku uviedla, že počas celého posudzovaného obdobia dosahovala zisky z predaja výrobkov s použitím príslušného výrobku. Keďže len niekoľko používateľov zaznamenalo počas OP stratu z tejto činnosti, zisk väčšiny ostatných sa pohyboval medzi 2 % a 22 %. Užívateľské odvetvia boli preto aj za súčasných opatrení stále schopné dosahovať zisk.

               (396)

               Na základe získaných údajov sa uskutočnila analýza dopadu na používateľa pre každú zo skupiny používateľov.

               (397)

               Prešetrovaním sa zistilo, že v závislosti od charakteristík rôznych užívateľských odvetví je schopnosť preniesť akékoľvek zvýšenie cla na zákazníkov odlišná, a preto sa dopad zvýšenia cla na ziskové rozpätie bude odlišovať pre každé odvetvie používateľov.

               (398)

               Stručne povedané, uloženie kombinovaných opatrení by viedlo k zníženiu zisku používateľov o menej ako jeden percentuálny bod pre veľkú väčšinu odvetvia používateľov, s výnimkou odvetvia tkáčov multiaxiálnych tkaninových pletív. V posledne uvedenom prípade je podiel príslušného výrobku na výrobných nákladoch vyšší ako v prípade ostatných priemyselných odvetví braných do úvahy. Títo konkrétni používatelia budú výrazne viac zasiahnutí ako iní posudzovaní používatelia.

               (399)

               Na základe uvedenej analýzy je veľmi pravdepodobné, že používatelia v odvetví zmesí, kompozitných materiálov a veterných turbín môžu absorbovať časť alebo celé zvýšenie nákladov. Môžu byť okrem toho schopní preniesť časť zvýšených nákladov na svojich zákazníkov. Jeden veľký používateľ pôsobiaci v oblasti výroby veterných turbín sa v tejto súvislosti vyjadril, že sa vysporiada so závermi vyšetrovania a že clá absorbuje.

               (400)

               Tento celkový obmedzený dopad na ziskovosť tiež znamená, že zamestnanosť na úrovni odvetvi používateľov nie je ohrozená navrhovaným zvýšením ciel do tej miery, ako to tvrdí viacero používateľov.

               (401)

               Akýkoľvek prípadný negatívny dopad by bol v každom prípade zmiernený zachovaním prístupu používateľov k dovozu z tretích krajín. Uloženie opatrení nezabraňuje používateľom využívať zdroje od rôznych dodávateľov.

               (402)

               Viacerí používatelia tvrdili po konečnom zverejnení, že tvrdenia používateľov boli zamietnuté na základe výlučne kvalitatívnych údajov. Takisto tvrdili, že pokles ich ziskového rozpätia je omnoho väčší ako jeden percentuálny bod, ako sa uvádza v odôvodnení 398, najmä keď sa berie za základ jednotlivý výrobok.

               (403)

               Tieto tvrdenia sa zamietajú z nasledujúcich dôvodov. Na základe údajov, ktoré poskytli používatelia, Komisia vykonala podrobné výpočty s cieľom posúdiť kvantitatívny dopad sprísnených opatrení na ziskovosť používateľa. Odvetvia používajúce príslušný výrobok sú rôznorodé a vykazujú veľké rozdiely, pokiaľ ide o veľkosť (od MSP až po nadnárodné podniky), závislosť od príslušného výrobku a využitie konečného výrobku a zákaznícku základňu (od malých po veľké spoločnosti, predaj v Únii verzus predaj na vývoz). Ako sa už vysvetlilo v odôvodnení 398, Komisia uznáva, že niektoré užívateľské segmenty budú viac ovplyvnené ako iné. Na základe údajov, ktoré poskytli spolupracujúci používatelia, bol podiel príslušného výrobku, ktorý bol zakúpený v ČĽR, pomerne nízky (menej ako 13 % – pozri odôvodnenie 393). Podiel príslušného výrobku z ČĽR na celkových výrobných nákladoch bol v priemere takisto nízky, t. j. menej ako 4 %. Ohľadom tkáčov multiaxiálnych tkaninových pletív je však podstatne vyšší. Vplyv zvýšenia cla sa vyrátal za predpokladu, že podobný objem výrobkov zo sklenených vlákien ako sa vykazuje v OP by sa nakúpil v ČĽR, a že čínske dovozné ceny by mali podliehať clám vo výške približne 30 %, aj keď na veľkú väčšinu čínskych vyvážajúcich výrobcov sa budú vzťahovať nižšie clá. Výpočty ukázali na základe týchto predpokladov, že v priemere pre všetkých spolupracujúcich používateľov bude dopad zvýšenia ceny príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR na ziskovosť menej než jeden percentuálny bod, ako sa uvádza vyššie.

         3.2.   Nedostatočná zameniteľnosť

               (404)

               Niekoľkí používatelia tvrdili, že veľké množstvo výrobkov zo sklenených vláken potrebných v odvetví používateľov nebolo možné kúpiť ako hotové výrobky priamo zo skladu. Namiesto toho by dodávatelia museli podstúpiť zdĺhavé a komplikované povoľovacie postupy, čo by mohlo trvať 6 až 12 mesiacov, bez záruky úspechu. Zmena dodávateľa s cieľom vyhnúť sa plateniu ciel by preto bola nákladná, krátkodobo nerealizovateľná a z technického hľadiska riskantná.

               (405)

               V tejto súvislosti sa uznáva, že v konkrétnych prípadoch použitia môže ísť na základe povahy príslušného výrobku skutočne o zdĺhavý povoľovací postup, ktorý zahŕňa testovanie. Aj vzhľadom na pripomienky od niekoľkých používateľov však v súčasnosti existuje vo väčšine prípadov viac zdrojov. Prešetrovaním sa okrem toho zistilo, že používatelia zvyčajne majú obvykle viacero možností dodávok ako núdzové riešenie a často si nechávajú schváliť výrobok viacerými dodávateľmi, aby neboli závislí iba od jedného dodávateľa. Takisto treba zopakovať, že cieľom opatrení nie je odmietnuť určitým dodávateľom prístup na trh Únie – navrhovanými opatreniami sa má iba znovunastoliť spravodlivý obchod a napraviť narušená situácia na trhu.

               (406)

               Preto je nepravdepodobné, že uloženie opatrení na príslušný výrobok z ČĽR bude mať za následok dočasné zastavenie dodávok surovín pre odvetvie používateľov.

         3.3.   Neschopnosť preniesť vplyvy zvýšenia ceny nákladov a silnejšej konkurencie zo strany výrobkov pochádzajúcich z územia mimo Únie

               (407)

               Niekoľko používateľov tvrdilo, že čelia tvrdej konkurencii zo strany výrobcov mimo Únie. Z tohto dôvodu by neboli schopní preniesť do ceny zákazníkom zvýšenie ceny príslušného výrobku, lebo by to malo za následok zníženie predaja. Schopnosť prenášať možné zvýšenie nákladov na zákazníkov sa vzhľadom na rôznorodosť spoločností používateľov bude líšiť podľa typu užívateľa. Na základe údajov z odpovedí vo vyplnených dotazníkoch by bol vo väčšine prípadov rozsah vplyvu na obrat a ziskovosť pre používateľov, ktorí nie sú v stave preniesť väčšinu zvýšenia nákladov, iba obmedzený.

               (408)

               Viacero používateľov vyjadrilo obavu, že uloženie antisubvenčných ciel by vytvorilo konkurenčnú nevýhodu pre dodávateľov mimo Únie, ktorí majú prístup k príslušnému výrobkom bez opatrení. Používatelia tvrdia, že na nadväzujúcich trhoch sa nachádzajú v hospodárskej súťaži s dovozom z ČĽR. Uloženie kombinovaných opatrení by ešte viac zhoršilo situáciu v oblasti hospodárskej súťaže. Argumentácia znela, že vzhľadom na tieto okolnosti by nebolo možné preniesť zvýšenie cien surovín na zákazníkov. Ďalej sa argumentovalo, že by to viedlo k premiestneniu výroby mimo Únie, čo by spôsobilo významné straty v oblasti zamestnanosti.

               (409)

               Treba poznamenať, že fakt, že uloženie antisubvenčných opatrení by mohlo podnietiť zvýšenú konkurenciu, nemôže byť v oprávnených prípadoch dôvodom na nezavedenie opatrení. Tieto prešetrovania sa týkajú konkrétneho výrobku. Každé užívateľské odvetvie má plné právo odvolať sa na obchodné právo EÚ a požiadať o antidumpingové prešetrenie jeho výrobkov. Navyše, rozhodnutia podnikov o umiestnení závisia od veľkého množstva faktorov. Je nepravdepodobné, že rozhodnutie o premiestnení závisí výlučne od ciel na jednu surovinu.

               (410)

               Viaceré strany tvrdili, že výrobcovia z Únie sú globálne spoločnosti vlastnené zahraničnými subjektmi a že väčšina kompozitných spoločností sú malé alebo stredné spoločnosti a v miestnom vlastníctve. Tieto MSP tvrdili, že zvýšenie ciel povedie k strate pracovných miest. Takisto CCCLA tvrdila, že dôjde k strate pracovných miest v Únii, ak používatelia budú premiestňovať v dôsledku zvýšenia ciel. Jeden používateľ takisto uviedol, že akékoľvek premiestnenie používateľov povedie aj k zníženiu predaja pre výrobné odvetvie Únie.

               (411)

               Komisia nerobí rozdiely medzi nijakými pracovnými miestami v Únii, bez ohľadu na vlastníctvo a veľkosť spoločnosti. V tejto súvislosti Komisia tiež odkazuje na odôvodnenia 400 a 403. Navyše, Komisia považuje tvrdenia o premiestnení, prípadnej strate pracovných miest a nižšom predaji pre výrobné odvetvie Únie za špekulatívne a nepodložené.

               (412)

               Niektoré strany uviedli, že výrobky sa v súčasnosti vyrábajú v Únii pre globálny trh v rámci hospodárskej súťaže s tretími krajinami. Jeden používateľ uviedol, že môže príslušný výrobok dovážať v colnom režime aktívneho zušľachťovacieho styku bez platenia antidumpingových ciel, pokiaľ sa hotový výrobok, ktorý používateľ vyrobil, vyváža mimo Únie. Výsledkom je, že tento používateľ môže ponúkať svojim zákazníkom mimo Únie konkurencieschopnejšie ceny ako zákazníkom v Únii.

               (413)

               Používatelia môžu príslušný výrobok dovážať v colnom režime aktívneho zušľachťovacieho styku bez platenia antidumpingových ciel, pokiaľ sa hotový výrobok, ktorý používateľ vyrobil, vyváža mimo Únie. Toto však nemení závery Komisie v tomto prešetrovaní.

         3.4.   Nedostatočná ponuka

               (414)

               Jeden používateľ uviedol, že výrobné odvetvie Únie nie je v stave úplne uspokojiť dopyt v Únii predovšetkým s ohľadom na určité druhy veľkých objednávok na mieru šitých výrobkov zo skleneného vlákna. Navyše, tento používateľ uvádza, že najpravdepodobnejšie z dôvodu obmedzenej výrobnej kapacity Únie nie je nijaký výrobca z Únie ochotný venovať veľkú časť svojej kapacity dodávkam jedinému zákazníkovi. Ďalší používateľ uviedol, že nejestvuje nijaká nadmerná ponuka sklenenej striže a že vylúčenie dovozu z ČĽR na trh Únie by viedlo, najmä vzhľadom na rast dopytu, na trhu Únie k výrazným problémom s dodávkami. Vláda ČĽR cituje výrobcu Únie 3B, že v tomto odvetví nepribudla od roku 2002 nijaká nová kapacita tavenia a že na uspokojenie potrieb trhu, najmä v Európe, je potrebná dodatočná výrobná kapacita vo výške 200 000 ton.

               (415)

               V tejto súvislosti treba predovšetkým uviesť, že účelom antisubvenčných opatrení nie je odstrániť dovoz, ale napraviť nespravodlivé obchodné postupy, ktoré majú vplyv spôsobujúci ujmu na výrobné odvetvie Únie, a znovuobnoviť na trhu EÚ stav efektívnej hospodárskej súťaže. Opatrenia nie sú navrhované tak, aby pre vyvážajúcich výrobcov z ČĽR uzavreli trh Únie, aj keby títo ponúkali za ceny nespôsobujúce ujmu. Preto budú naďalej môcť dovážať sklenenú striž, ako aj ďalšie výrobky zo skleneného vlákna z ČĽR na trh Únie.

               (416)

               Pokiaľ ide o schopnosť výrobného odvetvia Únie reagovať na prípadný nedostatok sklenenej striže, súčasná úroveň využitia kapacít výrobného odvetvia Únie poskytuje priestor pre dodatočnú výrobu výrobného odvetvia Únie.

               (417)

               Sklenená striž, rovnako ako všetky ostatné druhy príslušného výrobku, by tiež mohli byť dovážané do Únie z tretích krajín, napríklad z Malajzie.

               (418)

               Čínski výrobcova výrobkov zo skleneného vlákna zriaďujú závody v tesnejšej blízkosti Únie (v Egypte a Bahrajne) ako základ pre dodávky na trh Únie.

               (419)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti je možné dospieť k záveru, že prípadný nedostatok sklenenej striže možno riešiť zintenzívneným využitím kapacít výrobného odvetvia Únie, dovozom z ostatných zdrojov krajiny, ako aj pokračovaním dovozu z ČĽR za cenu nespôsobujúcu ujmu.

               (420)

               Na základe uvedeného sa dospelo k záveru, že celkový účinok uloženia kombinovaných opatrení na nadväzujúce výrobné odvetvia Únie bude obmedzený a nepreváži pozitívny účinok týchto opatrení na výrobné odvetvie Únie.

               (421)

               Jedno priemyselné združenie uviedlo po konečnom zverejnení, že je ťažké pochopiť, že výrobcovia z Únie majú nevyužitú kapacitu, zatiaľ čo na trhu Únie jestvuje nedostatok sklenených vlákien a ich ceny sa zvyšujú. Niektoré strany zopakovali svoje tvrdenia, že uloženie ďalších opatrení povedie k nedostatku v ponuke výrobcov z Únie.

               (422)

               Počas posudzovaného obdobia sa prešetrovaním nezistil nijaký nedostatok v ponuke. Pokiaľ ide o prípadné budúce nedostatky v ponuke, Komisia sa domnieva, že zvýšenie ciel nebráni dovozu do Únie z ČĽR a z tretích krajín, ako sa uvádza vyššie.

         4.   Záver o záujme Únie

               (423)

               Na základe uvedených skutočností sa očakáva, že uloženie kombinovaných opatrení by poskytlo výrobnému odvetviu Únie príležitosť zlepšiť svoju situáciu prostredníctvom zvýšenia predajných cien a podielu na trhu. Zatiaľ čo sa môžu objaviť určité negatívne vplyvy v podobe nárastu nákladov pre niektorých používateľov, pravdepodobne ich vykompenzujú očakávané výhody pre odvetvie Únie a jeho dodávateľov.

               (424)

               Preto sa dospelo k záveru, že v konečnom dôsledku neexistujú nijaké presvedčivé dôvody proti uloženiu opatrení na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR.

               (425)

               Viaceré strany tvrdili po zverejnení konečného rozhodnutia, že navrhované opatrenia sú podhodnotené. Tvrdia, že pre Komisiu je dôveryhodnejšie tvrdenie od malej skupiny výrobcov sklenených vlákien ako nesúhlas oveľa početnejšej, ale roztrieštenej skupiny najmä malých a stredných subdodávateľov, ktorí nemajú reálnu možnosť reagovať s rovnakou váhou.

               (426)

               Tieto tvrdenia sa zamietli, pričom užívatelia dostali rozsiahle možnosti, aby sa prihlásili počas prešetrovania. Mnohí z nich tak spravili a ich údaje boli dôkladne preskúmané a zohľadnené. Počas prešetrovania mala každá zainteresovaná strana takú istú dôležitosť.

         G.   DEFINITÍVNE ANTIDUMPINGOVÉ A ANTISUBVENČNÉ OPATRENIA

               (427)

               Na základe záverov, ku ktorým Komisia dospela ohľadom dumpingu, ujmy, príčinnej súvislosti a záujmu Únie, mali by sa uložiť konečné opatrenia, aby sa predišlo tomu, že dumpingový a subvencovaný dovoz spôsobí výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu.

         1.   Úroveň odstránenia ujmy

               (428)

               Na stanovenie úrovne opatrení Komisia najprv stanovila výšku cla potrebnú na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (429)

               Ujma by bola odstránená v prípade, že výrobné odvetvie Únie by bolo v stave pokryť svoje výrobné náklady a dosiahnuť taký zisk pred zdanením, aký možno v tomto výrobnom odvetví primerane dosiahnuť z predaja podobného výrobku na trhu Únie za bežných podmienok hospodárskej súťaže, t. j. bez dumpingového dovozu. Podobne ako pri pôvodnom prešetrovaní sa použil cieľový zisk vo výške 5 %.

               (430)

               APFE žiadalo o cieľový zisk vo výške 10 % – 12 %. APFE tvrdilo, že cieľový zisk pre túto analýzu by mal zohľadniť potrebu vysoko kapitálovo náročného odvetvia dosiahnuť uspokojivú návratnosť investovaného kapitálu podľa očakávaní investorov. APFE takisto odkazuje na správu Stern Business School na New York University, v ktorej sa vypočítavajú vážené priemerné kapitálové náklady (ďalej len „WACC“) spájajúce náklady na vlastný kapitál s nákladmi zadlženia pre rôzne priemyselné odvetvia (43). Správa vypočítava priemerné WACC pre odvetvie sklenených vlákien medzi 8,3 % a 8,4 %. AFPE okrem toho odkazuje na zisk 8,3 % použitý vo veci čínskeho solárneho skla (44). Ďalej tvrdia, že vzhľadom na to, že sadzba na financovanie kapitálových a dlhových nákladov je v Únii o niečo vyššia ako v USA, rozpätie sadzby pre Úniu by bolo o niečo vyššie: od 10 % do 12 %.

               (431)

               Skutočný zisk dosiahnutý počas posudzovaného obdobia nemožno použiť vzhľadom na to, že ešte stále existujú napriek súčasným clám, ktoré sú v platnosti, značné objemy dumpingového dovozu pochádzajúceho z ČĽR.

               (432)

               Vo veci solárneho skla z ČĽR sa použila úroveň 8,3 % ako cieľový zisk, pretože išlo o priemerný zisk, ktorý dosiahli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky v roku 2010, keď bol dovoz príslušného výrobku ešte nízky, a teda nemohol narušiť normálne podmienky hospodárskej súťaže (t. j. zisk neovplyvnený dumpingovým dovozom).

               (433)

               Hoci je nesporné, že výrobné odvetvie Únie je veľmi kapitálovo náročné odvetvie, APFE nebolo v stave preukázať, že cieľový zisk založený na výpočte WACC správy Stern Business School obstál v príslušnej skúške. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.

               (434)

               APFE tvrdilo po konečnom zverejnení, že zistenia týkajúce sa cieľového zisku by sa mali prehodnotiť vzhľadom na to, že výrobné odvetvie Únie je v stave dosiahnuť úroveň zisku vyššiu ako 5 % pri druhoch výrobkov ako napríklad WUCS pre netkané textílie a WUCS pre sadru, kde výrobcovia z Únie môžu spravodlivo súťažiť s dovozom z tretích krajín a kde nie sú vystavení agresívnemu predaju pod cenu dumpingových a subvencovaných čínskych výrobkov zo skleneného vlákna.

               (435)

               V predchádzajúcom prešetrovaní sa použil cieľový zisk vo výške 5 %. Keďže neboli predložené žiadne podložené tvrdenia ohľadom zmenených podmienok na trhu odôvodňujúce vyšší cieľový zisk, zostal uvedený cieľový zisk.

               (436)

               WUCS, podobne ako všetky ostatné druhy príslušného výrobku, sa používajú ako spevňovací materiál, majú obmedzenú trvanlivosť a vyššie náklady na dopravu kvôli hmotnosti v dôsledku obsahu vody (pozri odôvodnenie 63). WUCS sa dovážajú do Únie v omnoho menších množstvách ako iné výrobky zo skleneného vlákna. Ziskové rozpätie tohto jediného druhu výrobku preto nie je reprezentatívne pre príslušný výrobok.

               (437)

               Komisia potom určila úroveň odstránenia ujmy na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny vyvážajúcich výrobcov z ČĽR zaradených do vzorky s váženou priemernou cenou nespôsobujúcou ujmu podobného výrobku predávaného výrobcami z Únie zaradenými do vzorky na trhu Únie počas obdobia prešetrovania. Prípadný rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa vyjadril ako percento váženej priemernej dovoznej hodnoty CIF.

               (438)

               Po konečnom zverejnení jeden z vyvážajúcich výrobcov tvrdil, že existovali určité nepresnosti týkajúce sa hodnôt CIF troch kontrolných čísiel výrobku.

               (439)

               Komisia upravila po overení príslušné hodnoty CIF, čo viedlo k malej zmene v rozpätí podhodnotenia a predaja pod cenu pre tohto vyvážajúceho výrobcu.

               (440)

               Výsledkom sú tieto stanovené úrovne postačujúce na odstránenie ujmy:

                           Spoločnosť

                           Úroveň odstránenia ujmy

                           Jushi Group

                           24,8 %

                           Jiangsu Changhai Group

                           4,9 %

                           Chongqing Polycomp International Corporation

                           29,6 %

                           Iné spolupracujúce spoločnosti

                           26,1 %

               (441)

               Jeden používateľ tvrdil, že všetky skutočnosti ostali nezmenené, a preto jediná možnosť, ako Komisia môže dospieť k záveru, že ujma, ktorú údajne spôsobil dovoz z ČĽR, sa zhoršila, spočíva v tom, že Komisia by oproti pôvodnému prešetrovaniu použila odlišnú metodiku pri výpočte rozpätia ujmy.

               (442)

               Fakty nezostali tie isté. Podľa metodiky pôvodného prešetrovania vedie výpočet súčasného rozpätia ujmy vzhľadom na zmeny v podkladových údajoch, ako sú náklady, ceny a straty, k inému výsledku.

               (443)

               Jeden vyvážajúci výrobca po konečnom zverejnení položil otázku, aká zmena okolností odôvodňovala výpočet rozpätia ujmy založený na kontrolnom čísle výrobku na rozdiel od jednoduchého priemeru vzájomným porovnaním cien, ako sa použil v pôvodnom prešetrovaní.

               (444)

               Komisia sa domnieva, že základná metodika súčasného prešetrovania je taká istá ako v predchádzajúcom prešetrovaní. Výber vzorky sa uplatňoval a každé porovnanie sa uskutočnilo na rovnakom základe. Výpočet rozpätia ujmy založený na kontrolnom čísle výrobku umožnil detailnejšie a presnejšie výpočty; nemožno to však považovať za zmenu metodiky.

               (445)

               Ten istý vyvážajúci výrobca takisto uviedol, že rohože zo sklenenej striže vyrobené zo skleneného vlákna tvoria súčasť príslušného výrobku, avšak výpočet rozpätia ujmy neodráža kontrolné číslo výrobku pre rohože zo sklenenej striže. Vyvážajúci výrobca položil otázku, či i) výrobcovia z Únie už nevyrábajú tieto rohože zo sklenenej striže a ii) prečo v minulosti Komisia nemala zrejme nijaké ťažkosti pri hľadaní náhrady za hlavný typ výrobku na účely výpočtu rozpätia ujmy, aj keď nejestvovala presná zhoda na základe kontrolného čísla výrobku.

               (446)

               Príslušný výrobok vskutku zahŕňa rohože zo sklenenej striže a niektorí výrobcovia v Únii (niektoré ich subjekty) vyrábajú tieto rohože. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky vyrábali počas OP druhy rohoží, ktoré neboli dovezené z ČĽR. Celkovo však spárovanie KČV bolo vysoké, a preto nebolo potrebné uchýliť sa k akýmkoľvek náhradám.

               (447)

               Tento vyvážajúci výrobca navyše položil otázku, i) prečo bola potrebná úprava úrovne obchodu a komu výrobcovia z Únie skutočne predávali svoje výrobky a ii) prečo neboli pre čínsky predaj vo výpočte rozpätia ujmy zohľadnené náklady EÚ na dopravu do skladu a na skladovanie.

               (448)

               Predaj výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa uskutočňuje prevažne priamo koncovým používateľom. U čínskych vývozcov zaradených do vzorky tomu tak nebolo. Predávali viac prostredníctvom distribútorov alebo iných sprostredkovateľských predajných kanálov. Preto sa Komisia domnievala, že ceny budú lepšie porovnateľné, keď prevedie všetky predaje na úroveň predaja konečným spotrebiteľom. Výpočet podhodnotenia berie podľa štandardnej metodiky do úvahy náklady po dovoze, zatiaľ čo rozpätie ujmy sa opiera o hodnotu CIF čínskeho predaja na vývoz.

               (449)

               Vyvážajúci výrobca takisto položil otázku, prečo súčasné antidumpingové clo nie je zahrnuté do rozpätia ujmy, lebo zahrnutie tohto cla v hodnote CIF by bolo v súlade s uplatňovanou metodikou cenového podhodnotenia.

               (450)

               Rozpätie odstránenia ujmy, ako sa uvádza v tomto nariadení, odráža celkové rozpätie potrebné na odstránenie ujmy. Ak by sa jestvujúce antidumpingové rozpätie zahrnulo do rozpätia odstránenia ujmy, potom by sa dospelo len k čiastočnému rozpätiu odstránenia ujmy.

               (451)

               Navrhovateľ tvrdil po konečnom zverejnení, že vzhľadom na skutočnosť, že o Jiangsu Changhai Group sa zistilo, že nespolupracuje pri prešetrovaní v plnej miere (pozri oddiel C. 2.1), informácie týkajúce sa vývoznej ceny Jiangsu Changhai Group boli nespoľahlivé, a preto by nemali byť použité pri výpočte rozpätia ujmy. Navrhovateľ tvrdil, že vývozná cena skupiny môže byť nesprávna v prípade, že sa stanoví na základe výrobných nákladov spoločnosti, ktoré nebolo možné riadne overiť, pretože spoločnosť počas prešetrovania plne nespolupracovala. Vývozná cena skupiny by mala byť skôr stanovená na základe dostupných skutočností podľa článku 18 ods. 1 základného antidumpingového nariadenia a článku 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia.

               (452)

               Ako je vysvetlené v odôvodnení 92, príslušný výrobok nebol vyvezený v rámci skupiny spoločnosťou, ktorá poskytla zavádzajúce informácie, ale len spoločnosťou OCH. Táto však počas oboch prešetrovaní v plnej miere spolupracovala s Komisiou a poskytla jej spoľahlivé informácie o vývoznej cene skupiny (napr. poskytla faktúry a tieto boli overené Komisiou na mieste). Komisia preto nemá žiadny dôvod spochybňovať vývoznú cenu skupiny. Výpočet rozpätia ujmy sa uskutočnil na základe skutočnej overenej vývoznej ceny – vzhľadom na predajné faktúry – bez ohľadu na to, ako sa stanovila, a či bola založená na akýchkoľvek výrobných nákladoch spoločnosti. Z tohto dôvodu sa tvrdenie zamietlo.

         2.   Konečné opatrenia

               (453)

               Antisubvenčné prešetrovanie obmedzené na ujmu sa vykonalo súčasne s preskúmaním antidumpingových opatrení. Vzhľadom na používanie pravidla nižšieho cla a vzhľadom na skutočnosť, že konečné subvenčné rozpätia sú nižšie ako úroveň odstránenia ujmy, by Komisia mala v súlade s článkom 15 základného antisubvenčného nariadenia uložiť konečné vyrovnávacie clo na úrovni stanovených konečných subvenčných rozpätí a následne uložiť konečné antidumpingové clo až do relevantnej úrovne odstránenia ujmy.

               (454)

               Na základe tejto metodiky a skutkových okolností prejednávanej veci, najmä na základe skutočnosti, že tieto opatrenia sú obmedzené rozpätím ujmy, Komisia sa domnieva, že v tejto veci nevyvstáva otázka „dvojitého započítania“.

               (455)

               Vzhľadom na vysokú mieru spolupráce čínskych vyvážajúcich výrobcov bolo clo pre „všetky ostatné spoločnosti“ stanovené na úrovni najvyššieho cla, ktoré sa má uložiť spoločnostiam, ktoré boli zaradené do vzorky alebo ktoré spolupracovali pri prešetrovaniach. Clo pre „všetky ostatné spoločnosti“ bude platiť pre tie spoločnosti, ktoré pri prešetrovaniach nespolupracovali.

               (456)

               Pre ostatných spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky, ktorí sú uvedení v prílohe I, sa sadzba konečného cla stanovuje vo výške váženého priemeru sadzieb stanovených pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov vo vzorke s výnimkou skupiny, do ktorej patrí vyvážajúci výrobca podľa ustanovenia článku 28 ods. 1

               (457)

               Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil po konečnom zverejnení, že spĺňa podmienky pre individuálne zaobchádzanie podľa článku 9 ods. 5 základného antidumpingového nariadenia, a žiadal výpočet individuálneho dumpingového rozpätia.

               (458)

               Vzhľadom na to, že čiastočné predbežné preskúmanie je obmedzené na ujmu, dumpingové rozpätia, ako boli stanovené v predchádzajúcom antidumpingovom prešetrovaní, zostávajú nezmenené. Žiadosť o individuálne dumpingové rozpätie bola preto zamietnutá.

               (459)

               Na základe uvedených skutočností sú sadzby ciel, ktoré sa budú ukladať, stanovené takto:

                           Čínsky vývozca

                           Dumpingové rozpätie (stanovené v pôvodnom prešetrovaní)

                           Subvenčné rozpätie

                           Úroveň odstránenia ujmy

                           Vyrovnávacie clo

                           Antidumpingové clo

                           Jushi Group

                           29,7 %

                           10,3 %

                           24,8 %

                           10,3 %

                           14,5 %

                           Jiangsu Changhai Group

                           9,6 %

                           5,8 %

                           4,9 %

                           4,9 %

                           0 %

                           Chongqing Polycomp International Corporation

                           29,7 %

                           9,7 %

                           29,6 %

                           9,7 %

                           19,9 %

                           Iné spolupracujúce spoločnosti

                           29,7 %

                           10,2 %

                           26,1 %

                           10,2 %

                           15,9 %

                           Colné sadzby všetkých ostatných spoločností

                           10,3 %

                           19,9 %

               (460)

               Sadzba antidumpingového a antisubvenčného cla pre spoločnosť uvedenú v tomto nariadení sa stanovila na základe zistení súčasných prešetrovaní. Preto odráža situáciu zistenú počas týchto prešetrovaní, pokiaľ ide o dotknutú spoločnosť. Táto colná sadzba (na rozdiel od cla uplatňovaného v celej krajine vzťahujúceho sa na „všetky ostatné spoločnosti“) sa teda uplatňuje výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v dotknutej krajine a vyrábaných uvedenou spoločnosťou. Na dovážané výrobky vyrábané akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov prepojených s osobitne uvedenými spoločnosťami, sa tieto sadzby nevzťahujú; tieto výrobky podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.

               (461)

               Spoločnosť môže požiadať o uplatňovanie individuálnych antidumpingových colných sadzieb, ak sa neskôr zmení názov jej subjektu. Táto žiadosť musí byť predložená Komisii (45). Musí obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré umožnia preukázať, že uvedenou zmenou nie je dotknuté právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje. Ak zmenou názvu spoločnosti nie je dotknuté jej právo využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje, oznámenie o zmene názvu sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

               (462)

               S cieľom zabezpečiť riadne uplatňovanie antidumpingového cla by sa výška cla pre všetky ostatné spoločnosti mala uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas OP neuskutočnili žiadny vývoz do Únie.

         3.   Podnik

               (463)

               Jeden čínsky vyvážajúci výrobca ponúkol cenový záväzok v súlade s článkom 8 ods. 1 základného antidumpingového nariadenia a článkom 13 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia. Cenový záväzok obsahoval minimálne dovozné ceny (ďalej len „MDC“) pre niekoľko hlavných druhov a poddruhov výrobku patriacich do vymedzenia príslušného výrobku.

               (464)

               Komisia sa domnieva, že príslušný výrobok pozostáva z mnohých poddruhov a tried, ktorých ceny sa líšia až o 700 %. Preto existuje vysoké riziko krížovej kompenzácie. V rámci jedného druhu výrobku môžu mať ceny v závislosti od poddruhu výrobku rozpätie až do 550 %. Okrem toho rôzne MDC, ako navrhuje čínsky vyvážajúci výrobca, boli výrazne pod úrovňou ceny nespôsobujúcej ujmu, a preto by neodstránili ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (465)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti by pre colné správy nebolo možné rozoznať špecifikáciu bez individuálnej analýzy každej dovoznej transakcie s cieľom určiť MDC skupiny, do ktorej by patril výrobok, čím by sa monitorovanie stalo veľmi náročné, ak nie neuskutočniteľné.

               (466)

               Spoločnosť okrem toho vyváža do Únie aj iné výrobky, na ktoré sa nevzťahujú opatrenia. Preto existuje riziko náhrady, ak tieto výrobky sa predávajú tým istým zákazníkom. Niektorými zo zákazníkov v Únii sú prepojené spoločnosti, ktoré obchodujú aj s inými prepojenými spoločnosťami z krajín mimo Únie. Tieto komplexné obchodné a podnikateľské vzťahy vytvárajú ďalšie potenciálne riziko krížovej kompenzácie.

               (467)

               Na základe uvedených skutočností bola ponuka dotknutého podniku zamietnutá.

               (468)

               Výbor zriadený podľa článku 15 ods. 1 základného antidumpingového nariadenia nepredložil nijaké stanovisko,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   1.   Ukladá sa konečné antidumpingové clo na dovoz striže zo skleneného vlákna s dĺžkou nie väčšou ako 50 mm; prameňov zo sklenených vlákien s výnimkou prameňov zo skleneného vlákna, ktoré sú ošetrené poťahovaním a impregnáciou a majú stratu žiarom viac ako 3 % (ako je stanovené v norme ISO 1887) a rohoží vyrobených zo skleneného vlákna okrem rohoží zo sklenenej vlny, ktoré v súčasnosti patria pod číselné znaky KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) a 7019 31 00, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
   2.   Sadzba konečného vyrovnávacieho cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobok opísaný v odseku 1, ktorý vyrábajú ďalej uvedené spoločnosti, takáto:

               Spoločnosť

               Konečná sadzba vyrovnávacieho cla (v %)

               Doplnkový kód TARIC

               Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

               10,3

               B990

               Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd, a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Changzhou Tianma Group Co., Ltd

               4,9

               A983

               Chongqing Polycomp International Corporation

               9,7

               B991

               Ostatné spolupracujúce spoločnosti uvedené v prílohe I

               10,2

               Všetky ostatné spoločnosti

               10,3

               A999

         3.   Uplatňovanie individuálnych vyrovnávacích colných sadzieb stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe II. Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa clo vzťahujúce sa na „všetky ostatné spoločnosti“.
   4.   Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa colných sadzieb.
   Článok 2
   Článok 1 vykonávacieho nariadenia Rady (EÚ) č. 248/2011 sa týmto nahrádza takto:

               1.

               Ukladá sa konečné antidumpingové clo na dovoz striže zo skleneného vlákna s dĺžkou nie väčšou ako 50 mm; prameňov zo sklenených vlákien s výnimkou prameňov zo skleneného vlákna, ktoré sú ošetrené poťahovaním a impregnáciou a majú stratu žiarom viac ako 3 % (ako je stanovené v norme ISO 1887) a rohoží vyrobených zo skleneného vlákna okrem rohoží zo sklenenej vlny, ktoré v súčasnosti patria pod číselné znaky KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) a 7019 31 00, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.

               2.

               Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrobený ďalej uvedenými spoločnosťami takáto:

                           Spoločnosť

                           Konečná sadzba antidumpingového cla (v %)

                           Doplnkový kód TARIC

                           Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

                           14,5

                           B990

                           Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd

                           0

                           A983

                           Chongqing Polycomp International Corporation

                           19,9

                           B991

                           Ostatné spolupracujúce spoločnosti uvedené v prílohe I

                           15,9

                           Všetky ostatné spoločnosti

                           19,9

                           A999

               3.

               Uplatňovanie individuálnych antidumpingových colných sadzieb stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe II. Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa clo vzťahujúce sa na „všetky ostatné spoločnosti“.

               4.

               Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa colných sadzieb.

         Článok 3
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.
      V Bruseli 16. decembra 2014

            Za Komisiu

            predseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93.

      (2)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (3)  Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 248/2011 z 9. marca 2011, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a ktorým sa s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitých výrobkov z nekonečného skleneného vlákna s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 67, 15.3.2011, s. 1).

      (4)  Oznámenie o začatí antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu určitých výrobkov z nekonečného skleného vlákna s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Ú. v. EÚ C 362, 12.12.2013, s. 66.

      (5)  Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 248/2011, Ú. v. EÚ L 67, 15.3.2011.

      (6)  Oznámenie o začatí čiastočného predbežného preskúmania antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz určitých výrobkov zo skleneného vlákna s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Ú. v. EÚ C 371, 18.12.2013, s. 19.

      (7)  Správa odvolacieho orgánu, Európske spoločenstvá – konečné antidumpingové opatrenia týkajúce sa určitých spojovacích materiálov zo železa alebo ocele z Číny, WT/DS397/AB/R, s. 152.

      (8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 765/2012 z 13. júna 2012, ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, Ú. v. EÚ L 237, 3.9.2012, s. 1,2

      (9)  Oznámenie týkajúce sa rozhodnutia orgánu na urovnávanie sporov Svetovej obchodnej organizácie prijaté 28. júla 2011, Ú. v. EÚ C 86, 23.3.2012, s. 5.

      (10)  3B Fibreglass SPRL, Owens Corning Fibreglass France a Johns Manville Slovakia a. s.

      (11)  Sklenená striž je nekonečné sklenené vlákno rezané do požadovanej dĺžky a používané v širokom spektre povrchových úprav na zabezpečenie kompatibility s väčšinou živíc. Môže ísť o striže pre suché alebo mokré použitie.

      (12)  Pramene sú dovedna spojené nekonečné sklenené vlákna bez akéhokoľvek mechanického krútenia a točenia, ktoré slúžia na formovanie trubicových valcovitých obalov.

      (13)  Rohože z vlákna sú rezané alebo súvisle zviazané striže.

      (14)  Štruktúrované pramene sú pramene, ktoré sa navíjajú z jednej cievky na inú a v tomto procese sú zväzkované/štruktúrované tvarovacím strojom, ktorý vháňa vzduch dovnútra priamych predpriadacích vlákien.

      (15)  Kapitola XIV, bod 6 Katalógu na usmernenie odvetví v súvislosti so zahraničnými investíciami výslovne odkazuje na výrobky zo skleneného vlákna: „Výroba výrobkov zo skleneného vlákna a špeciálneho skleneného vlákna“.

      (16)  Kapitola II článok 5 dočasných ustanovení o podpore prispôsobenia priemyselnej štruktúry.

      (17)  Kapitola III článok 17 dočasných ustanovení o podpore prispôsobenia priemyselnej štruktúry.

      (18)  Tento „tretí“ súbor auditovaných finančných výkazov je z 15. mája 2014, pričom overovanie na mieste v priestoroch spoločnosti prebehlo v dňoch 29. – 30. mája 2014.

      (19)  Rozhodnutie č. 40, článok 17

      (20)  Zákon ČĽR o vedeckom a technickom pokroku (výnos č. 82) (článok 18), ktorý stanovuje, že „štát podporuje finančné inštitúcie, aby vykonávali činnosť zaťažovania práv duševného vlastníctva hypotekárnym úverom, podporovali a usmerňovali tieto inštitúcie pri podpore uplatňovania vedeckého a technického pokroku a vývoja vyspelých a nových technologických priemyselných odvetví prostredníctvom poskytovania úverov atď. a podporovali poisťovne zavádzať poistné produkty vzhľadom na potrebu rozvoja odvetví s vyspelými a novými technológiami“.

      (21)  Obežník ČĽB o otázkach úpravy úrokových sadzieb pre vklady a pôžičky – Yinfa (2004) č. 251 (ďalej len „obežník 251“).

      (22)  Ú. v. EÚ L 325, 5.12.2013, s. 66.

      (23)  Ú. v. EÚ L 142, 14.5.2014, s. 32.

      (24)  Článok 34 zákona o komerčnom bankovníctve.

      (25)  „výroba sklenených vlákien z E-skla prostredníctvom ťahania z pece […], vývoj a výroba vysokovýkonných sklenených vlákien a výrobkov z nich“.

      (26)  Výpočet subvenčného rozpätia pre túto skupinu sa opieral o dostupné fakty, ako sa uvádza v odôvodnení (89).

      (27)  Výpočet subvenčného rozpätia pre túto skupinu sa opieral o dostupné fakty, ako sa uvádza v odôvodnení (89).

      (28)  Výpočet subvenčného rozpätia pre túto skupinu sa opieral o dostupné fakty, ako sa uvádza v odôvodnení (89).

      (29)  Nariadenie Rady (EÚ) č. 215/2013 z 11. marca 2013, odôvodnenie 116.

      (30)  George E. Peterson, Land leasing and land sale as an infrastructure-financing option (Lízing pozemkov a predaj pozemkov ako možnosť financovania infraštruktúry), Výskumná práca Svetovej banky 4043, 7. novembra 2006, pracovný dokument (WP/12/100), An End to China's Imbalances (Koniec nerovnováhy v Číne), apríl 2012, s. 12.

      (31)  Pracovný dokument MMF (WP/12/100), An End to China's Imbalances (Koniec nerovnováhy v Číne), apríl 2012, s. 12.

      (32)  Výpočet subvenčného rozpätia pre túto skupinu sa opieral o dostupné fakty, ako sa uvádza v odôvodnení 89.

      (33)  Výpočet subvenčného rozpätia pre túto skupinu sa opieral o dostupné fakty, ako sa uvádza v odôvodnení 89.

      (34)  Databáza podľa článku 14 ods. 6 GR pre obchod obsahuje na úrovni 10-miestnych kódov TARIC údaje o dovoze výrobkov, na ktoré sa vzťahujú antidumpingové alebo antisubvenčné opatrenia alebo vyšetrovania ako z krajín, ktorých sa týka konanie, tak aj z iných tretích krajín.

      (35)  Rozhodnutie Komisie zo 7. septembra 1990, ktorým sa ukončuje preskúmanie antidumpingových opatrení týkajúcich sa koncentrovaného uhličitanu sodného s pôvodom v Spojených štátoch amerických, Ú. v. ES 1999, L 283, s. 38

      (36)  Rozhodnutie Komisie z 21. decembra 1998, ktorým sa ukončuje antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu určitých laserových optických snímacích systémov a ich základných prvkov na použitie v motorových vozidlách s pôvodom v Japonsku, Kórei, Malajzii, Čínskej ľudovej republike a na Taiwane, Ú. v ES 1999, L 18, s. 62.

      (37)  Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 248/2011, Ú. v. EÚ L 67, 15.3.2011, s. 6, odôvodnenie 64

      (38)  Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 248/2011, Ú. v. EÚ L 67, 15.3.2011, s. 6, odôvodnenie 54

      (39)  Ycharts.com

      (40)  Správa panelu – Čína – konečné antidumpingové clá na röntgenových bezpečnostných kontrolných zariadeniach z Európskej únie – WT/DS425/R, bod 7.247

      (41)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 471/2014 z 13. mája 2014, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz solárneho skla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Ú. v. EÚ L 142, 14.5.2014, s. 23, odôvodnenie 319.
   Nariadenie Rady (ES) č. 495/2002 z 18. marca 2002, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 904/98, pokiaľ ide o uloženie konečného antidumpingového cla na dovoz do Spoločenstva osobných faxov pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky, Japonska, Kórejskej republiky, Malajzie, Singapuru, Taiwanu a Thajska, Ú. v. ES L 78, 21.3.2002, s. 1, odôvodnenie 12.

      (42)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 812/2010, Ú. v. EÚ L 243, 16.9.2010, s. 47, odôvodnenie 69.

      (43)  http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/New_Home_Page/datafile/wacc.htm

      (44)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 470/2014 (Ú. v. EÚ L 142, 14.5.2014, s. 15, odôvodnenie 136

      (45)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office CHAR 04/039, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

      PRÍLOHA I
      Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky:

                  Názov

                  Doplnkový kód TARIC

                  Taishan Fiberglass Inc.;
                  PPG Sinoma Jinjing Fiber Glass Company Ltd

                  B992

                  Xingtai Jinniu Fiberglass Co., Ltd

                  B993

                  Weiyuan Huayuan Composite Material Co., Ltd

                  B994

                  Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd

                  B995

                  Glasstex Fiberglass Materials Corp.

                  B996

      PRÍLOHA II
      Platná obchodná faktúra uvedená v článku 1 ods. 3 a článku 2 ods. 3 musí obsahovať vyhlásenie podpísané zástupcom subjektu, ktorý obchodnú faktúru vystavuje, v tomto formáte:

                  1.

                  meno a funkcia zástupcu subjektu, ktorý obchodnú faktúru vystavuje.

                  2.

                  Toto vyhlásenie: „Ja, podpísaný(-á), potvrdzujem, že (množstvo) výrobky (-ov) zo skleneného vlákna predané (-ých) na vývoz do Európskej únie, na ktoré sa vzťahuje táto faktúra, (bolo) boli vyrobené spoločnosťou (názov a adresa spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) v ČĽR. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne“.

                  3.

                  Dátum a podpis