title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/1468 z 1. októbra 2018, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 461/2013, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu (PET) s pôvodom v Indii

text:
                  2.10.2018

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 246/3

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2018/1468
         z 1. októbra 2018,
         ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 461/2013, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu (PET) s pôvodom v Indii
         EURÓPSKA KOMISIA,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
         so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 z 8. júna 2016 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“), pred jeho zmenou nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2321 (2), a najmä jeho článok 19,
         keďže:
         1.   POSTUP

         1.1.   Platné opatrenia

                     (1)

                     Nariadením (ES) č. 2603/2000 (3) Rada uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátu (PET) s pôvodom okrem iného v Indii (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“).

                     (2)

                     Na základe zrýchleného revízneho prešetrovania podľa článku 20 základného nariadenia Rada nariadením (ES) č. 1645/2005 (4) zmenila úroveň platných vyrovnávacích opatrení proti dovozom PET z Indie.

                     (3)

                     Na základe revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti podľa článku 18 základného nariadenia Rada nariadením (ES) č. 193/2007 (5) uložila konečné vyrovnávacie clo na ďalšie obdobie piatich rokov.

                     (4)

                     Na základe čiastočných priebežných revíznych prešetrovaní podľa článku 19 základného nariadenia Rada následne nariadením (ES) č. 1286/2008 (6) a vykonávacím nariadením (EÚ) č. 906/2011 (7) zmenila vyrovnávacie opatrenia.

                     (5)

                     V roku 2012 sa vykonávacím nariadením Rady (EÚ) č. 559/2012 (8) ukončilo ďalšie čiastočné priebežné revízne prešetrovanie bez toho, aby sa platné opatrenia zmenili.

                     (6)

                     Na základe druhého revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti podľa článku 18 základného nariadenia Rada vykonávacím nariadením (EÚ) č. 461/2013 (9) uložila konečné vyrovnávacie clo na ďalšie obdobie piatich rokov.

                     (7)

                     Na základe dvoch čiastočných priebežných revíznych prešetrovaní podľa článku 19 základného nariadenia Komisia vykonávacím nariadením (EÚ) 2015/1350 (10) zmenila vyrovnávacie opatrenia.

                     (8)

                     Rozhodnutím 2000/745/ES (11) Komisia prijala minimálnu dovoznú cenu, ktorú ponúkli traja vyvážajúci výrobcovia v Indii. Vykonávacím rozhodnutím 2014/109/EÚ (12) Komisia odvolala prijatie záväzkov v dôsledku zmeny okolností, za ktorých boli tieto záväzky prijaté.

                     (9)

                     V súčasnosti platné opatrenia predstavujú konečné vyrovnávacie clo uložené nariadením (EÚ) č. 461/2013, naposledy zmeneným vykonávacím nariadením (EÚ) 2015/1350 (ďalej len „platné opatrenia“). Pozostávajú zo špecifického vyrovnávacieho cla, ktorého sadzba sa pohybuje v rozpätí od 0 do 74,6 EUR za tonu pre jednotlivo uvedených indických výrobcov so zostatkovou sadzbou vo výške 69,4 EUR za tonu uloženou na dovoz od všetkých ostatných výrobcov.

               1.2.   Začatie dvoch čiastočných priebežných revíznych prešetrovaní

                     (10)

                     V septembri 2016 indický vyvážajúci výrobca Dhunseri Petrochem Limited (ďalej len „DPL“) požiadal Komisiu o zmenu nariadenia, ktorým sa zavádzajú platné opatrenia, na základe zmeny názvu spoločnosti. Z tejto žiadosti však vyplynulo, že spoločnosť DPL založila so spoločnosťou Indorama Ventures Public Company Limited (ďalej len „IVL“) spoločný podnik, v dôsledku čoho:

                                 a)

                                 spoločnosť Indorama Ventures Global Services Limited, dcérska spoločnosť spoločnosti IVL, získala 50 % podiel v podniku spoločnosti DPL zameranom na spracovanie PET živice prostredníctvom založenia novej spoločnosti s názvom IVL Dhunseri Petrochem Industries Limited (ďalej len „IVDPIL“);

                                 b)

                                 spoločnosť DPL získala 50 % podiel v spoločnosti Micro Polypet Pvt. Ltd (ďalej len „MPPL“), ktorá je indickým výrobcom PET a nikdy nevyvážala do EÚ a neuplatňovalo sa na ňu individuálne vyrovnávacie clo.

                     (11)

                     Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia usúdila, že existujú dostatočné dôkazy o tom, že okolnosti v súvislosti so subvencovaním spoločnosti DPL a jej prepojených spoločností sa významne zmenili a že tieto zmeny sú svojou povahou trvalé, a preto by sa opatrenia mali podrobiť revíznemu prešetrovaniu.

                     (12)

                     Na základe toho Komisia oznámením zo 6. júla 2017 (13) informovala o rozhodnutí začať z vlastnej iniciatívy čiastočné priebežné revízne prešetrovanie podľa článku 19 základného nariadenia obmedzené svojím rozsahom na preskúmanie subvencovania spoločnosti DPL a jej prepojených spoločností v Indii. Účelom tohto revízneho prešetrovania je stanovenie sadzby subvencovania v prípade novej štruktúry spoločnosti.

                     (13)

                     Ďalší indický vyvážajúci výrobca Reliance Industries Limited (ďalej len „Reliance“) podal žiadosť o čiastočné priebežné revízne prešetrovanie podľa článku 19 základného nariadenia. Žiadosť bola obmedzená na preskúmanie subvencovania spoločnosti Reliance.

                     (14)

                     Spoločnosť Reliance poskytla dostatočné dôkazy, že na vyrovnanie napadnuteľného subvencovania už nie je ďalej potrebné uplatňovať uvedené opatrenia na súčasnej úrovni. Spoločnosť najmä tvrdila, že zníženie celkovej výšky subvencie je spôsobené ukončením uplatniteľnosti systému orientovaného na výrobky a systému orientovaného na trh, ako aj znížením súm poskytnutých žiadateľovi v súvislosti s inými systémami, ako je systém predbežných povolení a systém vrátenia cla.

                     (15)

                     Komisia po tom, ako určila, že žiadosť obsahuje dostatočné dôkazy, 6. júla 2017 oznámila (14) začatie čiastočného priebežného revízneho prešetrovania podľa článku 19 základného nariadenia s rozsahom obmedzeným na preskúmanie subvencovania spoločnosti Reliance.

                     (16)

                     V obidvoch oznámeniach o začatí prešetrovania Komisia oznámila, že prešetrovaniami sa posúdi aj vhodnosť zmeny sadzby cla uloženého na dovoz určitého polyetyléntereftalátu (PET) s pôvodom v Indii v súvislosti so „všetkými ostatnými spoločnosťami“ v Indii.

                     (17)

                     Keďže obe priebežné revízne prešetrovania sa týkajú toho istého prešetrovaného výrobku, tej istej krajiny pôvodu a toho istého obdobia prešetrovania, a keďže pri obidvoch opatreniach sa uplatňuje rovnaký postup, považovalo sa za vhodné uzatvoriť obidve revízne prešetrovania tým istým právnym aktom.

               1.3.   Strany, ktorých sa prešetrovanie týka

                     (18)

                     Komisia o začatí čiastočného priebežného revízneho prešetrovania oficiálne informovala spoločnosť Dhunseri, jej prepojené spoločnosti a spoločnosť Reliance (ďalej len „dotknutí vyvážajúci výrobcovia“), združenie výrobcov z Únie, dovozcov a používateľov v Únii, o ktorých bolo známe, že sa ich táto záležitosť týka, a zástupcov vyvážajúcej krajiny. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne sa vyjadriť a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámeniach o začatí prešetrovania.

                     (19)

                     S cieľom získať informácie považované za potrebné na účely prešetrovania Komisia zaslala dotknutým vyvážajúcim výrobcom a indickej vláde dotazníky a v lehotách stanovených na tento účel dostala odpovede.

                     (20)

                     Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie subvencovania. Komisia uskutočnila overovania na mieste v priestoroch spoločnosti IVDPIL v Kalkate, v ústredí spoločnosti MPPL v Dillí, v továrni spoločnosti MPPL v Karnale, v spoločnosti Reliance v Bombaji, ako aj v priestoroch indickej vlády v Naí Dillí (generálne riaditeľstvo zahraničného obchodu a ministerstvo obchodu).

               1.4.   Obdobie revízneho prešetrovania

                     (21)

                     Prešetrovanie subvencovania sa týkalo obdobia od 1. apríla 2016 do 31. marca 2017 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“).

               1.5.   Poskytnutie informácií

                     (22)

                     Indická vláda a ostatné zainteresované strany boli 25. júla 2018 informované o podstatných skutočnostiach a faktoroch, na základe ktorých Komisia zamýšľala navrhnúť zmenu colných sadzieb uplatniteľných na spoločnosti Dhunseri a Reliance. Takisto dostali primeraný čas na predloženie pripomienok. Všetky predložené vyjadrenia a pripomienky sa riadne zohľadnili, ako je uvedené ďalej.

                     (23)

                     Spoločnosť Reliance uviedla, že informácie boli poskytnuté viac ako 12 mesiacov po začatí prešetrovania, a odvolala sa na článok 11.11 Dohody WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach (ďalej len „ASCM“), ktorým sa stanovuje, že prešetrovania „sa“„s výnimkou osobitných okolností“ ukončia v priebehu jedného roka, a na článok 22 ods. 1 základného nariadenia, ktorým sa stanovuje, že revízne prešetrovania sa vykonajú „bez zbytočného odkladu“ a „spravidla“ sa ukončia do 12 mesiacov odo dňa ich začatia. Na základe toho spoločnosť Reliance tvrdila, že vzhľadom na neexistenciu osobitných okolností alebo odôvodnenia zo strany Komisie by sa prešetrovanie malo „ukončiť bez ochranných opatrení“.

                     (24)

                     Pokiaľ však ide o lehoty, Komisia konštatuje, že na súčasné revízne prešetrovanie sa vzťahuje článok 21.4 dohody ASCM, ktorým sa stanovuje, že prešetrovanie vyrovnávacích ciel sa „obyčajne skončí do 12 mesiacov odo dňa začatia revízneho prešetrovania“, a v ktorom sa neuvádzajú žiadne osobitné okolnosti potrebné na odôvodnenie trvania prešetrovania dlhšieho ako 12 mesiacov. Podobne sa v článku 22 ods. 1 základného nariadenia neuvádzajú žiadne zvláštne okolnosti potrebné na odôvodnenie dlhšieho trvania prešetrovania ako 12 mesiacov. Súčasné revízne prešetrovania sa vykonávajú v rámci 15-mesačnej lehoty stanovenej v článku 22 ods. 1 základného nariadenia. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.

               2.   PREŠETROVANÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

         2.1.   Prešetrovaný výrobok

                     (25)

                     Výrobkom, ktorý je predmetom tohto revízneho prešetrovania, je polyetyléntereftalát (PET) s číslom viskozity 78 ml/g alebo viac, v súlade s normou ISO 1628-5, v súčasnosti patriaci pod číselný znak KN 3907 61 00 a s pôvodom v Indii (ďalej len „prešetrovaný výrobok“).

               2.2.   Podobný výrobok

                     (26)

                     Prešetrovaním sa ukázalo, že prešetrovaný výrobok je zhodný, pokiaľ ide o fyzikálne a chemické vlastnosti a spôsoby použitia, s výrobkom vyrábaným a predávaným na domácom trhu v Indii. Dospelo sa preto k záveru, že výrobky predávané na domácom a vývoznom trhu sú podobnými výrobkami v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.

               3.   VÝSLEDKY PREŠETROVANIA

         3.1.   Reorganizácia spoločnosti DPL a jej prepojených spoločností

                     (27)

                     Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosť DPL založila so spoločnosťou IVL spoločný podnik. V rámci tohto partnerstva spoločnosť DPL 1. apríla 2016 previedla celé svoje zariadenie na výrobu PET na novú spoločnosť IVDPIL a získala 50 % podiel v tejto spoločnosti, kým zvyšných 50 % získala spoločnosť Indorama Ventures Global Services Limited, dcérska spoločnosť IVL. Spoločnosť DPL teda s účinnosťou od uvedeného dátumu prestala byť vyvážajúcim výrobcom prešetrovaného výrobku.

                     (28)

                     Prešetrovaním sa takisto potvrdilo, že spoločnosť DPL získala 50 % podiel v spoločnosti MPPL, ktorá je indickým výrobcom PET a ktorá predtým nevyvážala prešetrovaný výrobok do Únie, a preto jej v rámci predchádzajúcich prešetrovaní týkajúcich sa PET s pôvodom v Indii nebolo priradené individuálne vyrovnávacie clo. Zvyšný 50 % podiel v spoločnosti MPPL patrí spoločnosti Indorama Ventures Global Services Limited.

                     (29)

                     Spoločnosť IVDPIL následne 12. mája 2017 zmenila svoj názov na IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited (ďalej len „IDIPL“) a spoločnosť MPPL previedla všetky svoje aktíva, dlhy, záväzky a zamestnancov na spoločnosť IDIPL. Najvyšší súd v Kalkate 4. decembra 2017 tento prevod odobril.

                     (30)

                     Spoločnosti DPL, IDIPL (predtým IVDPIL) a MPPL sa ďalej spoločne uvádzajú ako „skupina Dhunseri“. Účelom čiastočného priebežného revízneho prešetrovania bolo preto stanoviť sadzbu subvencovania uplatniteľnú na skupinu Dhunseri. Na tento účel sa zhromaždili údaje týkajúce sa spoločností IDIPL a MPPL (ktorá počas obdobia revízneho prešetrovania stále pôsobila ako samostatný vyvážajúci výrobca prešetrovaného výrobku) s cieľom vypočítať sadzbu subvencovania pre skupinu Dhunseri ako celok, keďže táto sadzba je uplatniteľná na konečnú štruktúru skupiny, v rámci ktorej je závod spoločnosti MPPL začlenený do spoločnosti IDIPL.

               3.2.   Subvencovanie

                     (31)

                     Na základe subvencií prešetrovaných v rámci predchádzajúcich revíznych prešetrovaní, informácií poskytnutých indickou vládou a dotknutými vyvážajúcimi výrobcami, ako aj odpovedí na dotazník Komisie sa prešetrovali tieto opatrenia:

                                 Celoštátne programy subvencovania:

                                             a)

                                             Systém predbežných povolení (Advance Authorisation Scheme, ďalej len „AAS“)

                                             b)

                                             „Systém vrátenia cla“ na základe pravidla 3 ods. 2 (Duty Drawback Scheme, ďalej len „DDS“)

                                             c)

                                             Systém úverových colných knižiek (Duty Entitlement Passbook Scheme, ďalej len „DEPBS“)

                                             d)

                                             Systém povolení na bezcolný dovoz (Duty Free Import Authorisation Scheme ďalej len „DFIA“)

                                             e)

                                             Systém vývozných úverov (Export Credit Scheme, ďalej len „ECS“)

                                             f)

                                             Systém jednotiek orientovaných na vývoz (Export Oriented Units, ďalej len „EOU“) a osobitných hospodárskych zón (Special Economic Zones, ďalej len „SEZ“)

                                             g)

                                             Systém podpory vývozu investičného majetku (Export Promotion Capital Goods Scheme, ďalej len „EPCGS“)

                                             h)

                                             Systém orientovaný na trh (Focus Market Scheme, ďalej len „FMS“)

                                             i)

                                             Systém orientovaný na výrobky (Focus Product Scheme, ďalej len „FPS“)

                                             j)

                                             Systém podpory dodatočných vývozov (Incremental Exports Incentivisation Scheme, ďalej len „IEIS“)

                                             k)

                                             Systém vyrovnávania úrokov (Interest Equalisation Scheme, ďalej len „IES“)

                                             l)

                                             Systém stimulu dane z príjmu na výskum a vývoj (Income Tax Incentive for Research and Development, ďalej len „ITIRAD“)

                                             m)

                                             Systém vývozu tovaru z Indie (Merchandise Exports from India Scheme, ďalej len „MEIS“)

                                             n)

                                             Systém stimulov pre držiteľov postavenia (Status Holders Incentive Scrip, ďalej len „SHIS“)

                                 Regionálne programy subvencovania:

                                             o)

                                             Systém kapitálových investičných stimulov (Capital Investment Incentive Scheme, ďalej len „CIIS“) vlády štátu Gudžarát

                                             p)

                                             Politika na podporu podnikov vlády štátu Harijána (Enterprise Promotion Policy of the Government of Haryana, ďalej len „EPP/GOH“)

                                             q)

                                             Systém oslobodenia od dane z elektriny štátu Gudžarát (Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme, ďalej len „GEDES“)

                                             r)

                                             Systém stimulačných balíkov vlády štátu Maháraštra (Package Scheme of Incentives of the Government of Maharashtra, ďalej len „PSI/GOM“)

                                             s)

                                             Systém stimulov pre Západné Bengálsko (West Bengal Incentives Scheme, ďalej len „WBIS“)

                     (32)

                     Subvencie uvedené v odôvodnení vychádzajú z týchto politických dokumentov a právnych predpisov.

                     (33)

                     Systémy AAS, DEPBS, DFIA, EOU/SEZ, EPCGS, FMS, FPS, IEIS, MEIS a SHIS vychádzajú zo zákona o zahraničnom obchode (rozvoj a regulácia) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Podľa zákona o zahraničnom obchode je indická vláda oprávnená vydávať oznámenia o vývoznej a dovoznej politike. Tieto oznámenia sú zhrnuté v dokumentoch politiky zahraničného obchodu, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú.

                     (34)

                     Systémy AAS, DFIA, EOU/SEZ, EPCGS a MEIS vychádzajú z politiky zahraničného obchodu na roky 2015 – 2020 (Foreign Trade Policy 2015-2020, ďalej len „FTP 2015-20“), ktorá je relevantná pre obdobie revízneho prešetrovania. Okrem toho indická vláda stanovuje aj postupy v Príručke postupov, zväzok I (Handbook of Procedures, ďalej len „príručka HOP I 2015-20“), ktoré sa uplatňujú na dokument FTP 2015-20. Príručka postupov sa pravidelne aktualizuje.

                     (35)

                     Systémy DEPBS, FMS, FPS, IEIS a SHIS, ktoré vychádzali z predchádzajúceho dokumentu politiky zahraničného obchodu relevantného pre obdobie 2009 – 2014 (Foreign Trade Policy 2009-2014, ďalej len „FTP 2009-14“), neboli v rámci politiky FTP 2015-20 uvedenej v odôvodnení 34 obnovené.

                     (36)

                     Systém DDS vychádza z oddielu 75 colného zákona z roku 1962, z oddielu 37 zákona o centrálnej spotrebnej dani z roku 1944, z oddielov 93A a 94 finančného zákona z roku 1994 a z pravidiel vrátenia cla, spotrebnej dane a dane zo služieb z roku 1995. Sadzby vrátenia sa pravidelne uverejňujú.

                     (37)

                     Systém ECS sa zakladá na oddieloch 21 a 35A zákona o regulácii bánk z roku 1949 (Banking Regulation Act 1949), ktorý povoľuje indickej centrálnej banke (Reserve Bank of India, ďalej len „RBI“) usmerňovať obchodné banky v oblasti vývozných úverov.

                     (38)

                     Systém ITIRAD je založený na zákone o dani z príjmu z roku 1961 (Income Tax Act, ďalej len „ITA“), ktorý sa každoročne mení finančným aktom.

                     (39)

                     Systém IES vychádza z obežníka „Master Circular DBR.Dir.BC.No 62/04.02.001/2015-16“ zo 4. decembra 2015 týkajúceho sa systému vyrovnávania úrokov pre vývozný úver pred odoslaním a po ňom v rupiách („Interest Equalisation Scheme on Pre and Post Shipment Rupee Export Credit“).

                     (40)

                     Systém CIIS spravuje vláda štátu Gudžarát a je založený na priemyselnej politike štátu Gudžarát z roku 2015.

                     (41)

                     Politika EPP/GOH, ktorú spravuje vláda štátu Harijána, je stanovená v politike na podporu podnikov – 2015 oznamovanej ministerstvom obchodu a priemyslu vlády štátu Harijána.

                     (42)

                     Systém GEDES vychádza zo zákona o dani z elektriny štátu Gudžarát z roku 1958 (ďalej len „zákon o elektrine“) na základe oddielu 3 ods. 2 bodov vii) a viii), ako sa priebežne mení vo vládnom vestníku štátu Gudžarát.

                     (43)

                     Systém PSI/GOM vychádza z uznesenia č. PSI-2013/(CR-54)/IND-8 vlády štátu Maháraštra.

                     (44)

                     Systém WBIS spravuje vláda Západného Bengálska a je stanovený v oznámení ministerstva obchodu a priemyslu Západného Bengálska č. 309 – CI/O/ADN/GEN-INC/512 z 12. septembra 2014.

                     (45)

                     Prešetrovaním sa zistilo, že tieto systémy boli buď ukončené, alebo ich dvaja dotknutí vyvážajúci výrobcovia nevyužívali: DEPBS, DFIA, ECS, EOU/SEZ, FMS, FPS, ITIRAD, IEIS, IES, SHIS, CIIS, EPP/GOH, PSI/GOM a WBIS.

               3.3.   Systém predbežných povolení (Advance Authorisation Scheme, ďalej len „AAS“)

                     (46)

                     Komisia zistila, že len jeden z vyvážajúcich výrobcov, na ktorých sa vzťahujú súčasné revízne prešetrovania, využil toto opatrenie počas obdobia revízneho prešetrovania pri veľmi malom počte vývozných transakcií. Tá istá spoločnosť v skutočnosti pri drvivej väčšine svojich vývozných transakcií využila systém vrátenia cla (DDS), o ktorom sa hovorí ďalej v oddiele 3.4. Keďže systémy AAS a DDS nie je možné využívať súbežne na tie isté vývozné transakcie, Komisia zistila, že systém AAS sa počas obdobia revízneho prešetrovania takmer nevyužíval, a rozhodla sa v rámci predmetných revíznych prešetrovaní nevyčísľovať výhody získané na základe systému AAS.

               3.4.   „Systém vrátenia cla“ na základe pravidla 3 ods. 2 (DDS)

                     (47)

                     Komisia zistila, že dotknutí vyvážajúci výrobcovia počas obdobia revízneho prešetrovania využívali systém DDS.

               3.4.1.   Právny základ

                     (48)

                     Právnym základom uplatňovaným počas obdobia revízneho prešetrovania boli pravidlá vrátenia cla a centrálnej spotrebnej dane z roku 1995 (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules 1995, ďalej len „pravidlá DDS z roku 1995“), naposledy zmenené v roku 2006 (15). Po uplynutí obdobia revízneho prešetrovania bol tento právny základ nahradený pravidlami vrátenia cla a centrálnej spotrebnej dane z roku 2017 (16) (Customs and Central Excise Duties Drawback Rules, 2017, ďalej len „pravidlá z roku 2017“), ktoré nadobudli účinnosť 1. októbra 2017. Pravidlom 3 ods. 2 pravidiel DDS z roku 1995 sa upravuje spôsob výpočtu tohto systému vrátenia cla. Pravidlom 12 ods. 1 písm. a) bod ii) uvedených pravidiel DDS sa riadi vyhlásenie, ktoré musia podať vývozcovia, aby mohli využívať daný systém. Tieto pravidlá zostali v pravidlách DDS z roku 2017 identické a zodpovedajú pravidlu 3 ods. 2 a pravidlu 13 ods. 1 písm. a) bodu ii).

                     (49)

                     Obežník č. 24/2001 (17) okrem toho obsahuje osobitné pokyny pre uplatňovanie pravidla 3 ods. 2 a vyhlásenia, ktoré musia vývozcovia predložiť na základe pravidla 12 ods. 1 písm. a) bodu ii).

                     (50)

                     Pravidlom 4 pravidiel DDS z roku 1995 sa stanovuje, že ústredná vláda môže revidovať sumu alebo sadzby určené na základe pravidla 3. Vláda vykonala viaceré úpravy, pričom poslednými, ktorými sa revidovali sadzby, sú oznámenia č. 110/2015 – CUSTOMS (N.T.) zo 16. novembra 2015 (18) a oznámenia č. 131/2016 – CUSTOMS (N.T.) z 31. októbra 2016 (19). V dôsledku toho pre prešetrovaný výrobok počas obdobia revízneho prešetrovania sadzba predstavovala 1,9 % hodnoty FOB do 14. novembra 2016 a 1,5 % potom.

               3.4.2.   Oprávnenosť

                     (51)

                     Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia.

               3.4.3.   Vykonávanie v praxi

                     (52)

                     Na základe tohto systému má každá spoločnosť vyvážajúca oprávnené výrobky nárok na peňažnú sumu zodpovedajúcu percentuálnemu podielu deklarovanej hodnoty FOB vyvážaných materiálov. V pravidle 3 ods. 2 uvedenom v Pravidlách vrátenia cla a centrálnej spotrebnej dane sa stanovuje výpočet výšky subvencie:

                                 „2.

                                 Pri určovaní výšky alebo sadzby vrátenia podľa tohto pravidla ústredná vláda prihliada na –

                                                a)

                                                priemerné množstvo alebo hodnotu každej triedy alebo opis materiálov, z ktorých sa v Indii bežne zhotovuje alebo vyrába konkrétna kategória tovaru;

                                                b)

                                                priemerné množstvo alebo hodnotu dovážaných materiálov alebo materiálov podliehajúcich spotrebnej dani používaných na zhotovovanie alebo výrobu konkrétnej kategórie tovaru v Indii;

                                                c)

                                                priemernú výšku ciel na dovážané materiály alebo materiály podliehajúce spotrebnej dani používané pri výrobe polovýrobkov, komponentov a medziproduktov, ktoré sa používajú pri výrobe tovarov;

                                                d)

                                                priemernú hodnotu ciel na materiály spotrebované pri procese výroby a katalyzátory:

                                             ak sa akýkoľvek takýto odpad alebo katalyzátor opätovne použije pri akomkoľvek procese výroby alebo sa predá, odpočíta sa takisto priemerná výška ciel na opätovne použitý alebo predaný odpad alebo katalyzátor;

                                                e)

                                                priemernú výšku ciel na dovážané materiály alebo materiály podliehajúce spotrebnej dani používané na uchovávanie alebo balenie vyvážaného tovaru;

                                                f)

                                                všetky ostatné informácie, ktoré môže ústredná vláda považovať za relevantné alebo užitočné na daný účel.“

                     (53)

                     Inými slovami, indická vláda založila vratnú sumu na celoodvetvových priemerných hodnotách príslušných ciel na dovážané suroviny a priemernej odvetvovej miere spotreby získanej od subjektov, ktoré vláda Indie považuje za reprezentatívnych výrobcov oprávnených vyvážaných výrobkov. Indická vláda potom sumu, ktorá sa má vrátiť, vyjadrí ako percentuálny podiel priemernej hodnoty vývozu oprávnených vyvážaných výrobkov.

                     (54)

                     Indická vláda pomocou tohto percentuálneho podielu vypočíta peňažnú sumu, na ktorú majú oprávnení vývozcovia nárok. V rámci tohto systému stanovuje indická vláda sadzbu pre jednotlivé výrobky. Pre prešetrovaný výrobok počas obdobia revízneho prešetrovania sadzba predstavovala 1,9 % hodnoty FOB do 14. novembra 2016 a potom 1,5 %, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 50.

                     (55)

                     Na to, aby bola spoločnosť oprávnená využívať výhody v rámci tohto systému, musí uskutočňovať vyvoz. V momente zápisu údajov o odoslaní na server colného úradu sa uvádza informácia, že vývoz sa uskutočňuje v rámci systému DDS, a neodvolateľne sa stanoví suma DDS. Po tom, ako dopravná spoločnosť dodá všeobecný zoznam vyvážaného tovaru a colný úrad s uspokojivým výsledkom porovná tento dokument s údajmi na vývoznom colnom doklade, sú splnené všetky podmienky na schválenie vyplatenia sumy vráteného cla prostredníctvom priamej platby na bankový účet vývozcu alebo prostredníctvom príkazu na výplatu.

                     (56)

                     Vývozca musí takisto predložiť dôkaz o pripísaní výnosu z vývozu prostredníctvom potvrdenia o vykonaní bankového prevodu (Bank Realisation Certificate, ďalej len „BRC“). Tento dokument môže byť poskytnutý po vyplatení sumy vráteného cla, ale ak vývozca nepredloží BRC v stanovenej lehote, indická vláda bude vyplatenú sumu vymáhať.

                     (57)

                     Sumu vráteného cla možno použiť na akýkoľvek účel a podľa indických účtovných štandardov je na základe časového rozlíšenia možné sumu zaúčtovať ako príjem v rámci obchodných účtov, keď dôjde k splneniu vývozného záväzku.

                     (58)

                     Príslušnými právnymi predpismi a administratívnymi pokynmi sa stanovuje, že indická colná správa by nemala vyžadovať dôkaz, že vývozcovi žiadajúcemu o vrátenie cla musela vzniknúť alebo mu vznikne colná povinnosť v súvislosti s dovozom surovín potrebných na výrobu vyvážaného výrobku (20). Počas overovania na mieste u indickej vlády indická vláda okrem toho potvrdila, že plná sadzba vypočítaná na základe uvedeného pravidla 3 ods. 2 sa bude vzťahovať aj na spoločnosti, ktoré budú všetky suroviny obsiahnuté vo vyvážanom PET získavať z domácich zdrojov. Z tohto prešetrovania takisto vyplynulo, že v praxi sa to týkalo jedného spolupracujúceho vývozcu, ktorý využil výhody v rámci programu DDS napriek tomu, že nedoviezol ani jednu položku hlavných surovín (PTA a MEG) používaných na výrobu prešetrovaného výrobku.

               3.4.4.   Záver týkajúci sa systému DDS

                     (59)

                     Zo systému DDS sa poskytuje subvencia v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Suma takzvaného vráteného cla je finančnou pomocou indickej vlády, pretože má podobu ušlých príjmov (t. j. údajných dovozných ciel vyberaných indickou vládou, ktoré sa vrátia alebo odpustia). Neexistujú obmedzenia, pokiaľ ide o použitie týchto finančných prostriedkov. Suma vráteného cla navyše poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zlepšuje jeho likviditu nadmernými sumami dovozných ciel vrátených alebo odpustených indickou vládou.

                     (60)

                     Sadzbu vrátenia cla pre vývoz stanovuje indická vláda na základe jednotlivých výrobkov. Napriek tomu, že subvencia sa uvádza ako vrátenie cla, tento systém nemá všetky vlastnosti prípustného systému vrátenia cla alebo systému náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia; systém nespĺňa ani pravidlá stanovené v bode I) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie vrátenia cla a jeho pravidlá) a v prílohe III (vymedzenie náhradného vrátenia cla a jeho pravidlá) k základnému nariadeniu. Platby v hotovosti vývozcovi nie sú nevyhnutne viazané na skutočné platby dovozných ciel na suroviny a nie sú úvermi na clo na vyrovnanie dovozných ciel za minulý alebo budúci dovoz surovín. Okrem toho neexistuje žiadny systém ani postup na potvrdenie toho, ktoré vstupy sa spotrebúvajú pri výrobe vyvážaných výrobkov a v akých množstvách.

                     (61)

                     Platba od indickej vlády po vývoze uskutočnenom vývozcami je podmienená uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifickú a napadnuteľnú podľa článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia.

                     (62)

                     Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že systém DDS je napadnuteľný.

               3.4.5.   Výpočet výšky subvencie

                     (63)

                     V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia Komisia vypočítala výšku subvencií na základe výhody poskytnutej príjemcovi, o ktorej sa zistilo, že existovala počas obdobia revízneho prešetrovania. Komisia v tejto súvislosti zistila, že výhoda je príjemcovi poskytnutá v čase, keď dôjde k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V danom momente je indická vláda zodpovedná za vyplatenie peňažnej sumy, ktorá predstavuje finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. Len čo colné orgány vydajú vývozný colný doklad, na ktorom sa okrem iného uvádza suma, ktorá sa má pre túto vývoznú transakciu poskytnúť, indická vláda už nemá diskrečnú právomoc rozhodovať o tom, či sa subvencia poskytne alebo nie. Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia považovala za vhodné posudzovať výhodu v rámci systému DDS vzhľadom na sumy získané z vývozných transakcií uskutočnených v rámci tohto programu počas obdobia revízneho prešetrovania.

                     (64)

                     Skupina Dhunseri uviedla, že výhoda v rámci systému DDS sa počas obdobia revízneho prešetrovania znížila z 1,9 % na 1,5 %, a tvrdila, že toto zníženie má trvalú povahu, s odvolaním sa na znižujúci sa trend sadzby DDS, ktorá sa znížila z 5,5 % v roku 2011 na 1,5 % počas obdobia revízneho prešetrovania. Z uvedeného dôvodu spoločnosť tvrdila, že ak sa má napadnúť systém DDS, mal by sa napadnúť len na základe sadzby 1,5 %.

                     (65)

                     Komisia však uviedla, že podľa článku 5 základného nariadenia „výška napadnuteľných subvencií sa vypočíta podľa výhody poskytnutej príjemcovi, ktorá objektívne existuje počas obdobia prešetrovania nároku na subvenciu“. Ako už bolo uvedené, počas obdobia revízneho prešetrovania do 14. novembra 2016 predstavovala sadzba 1,9 % hodnoty FOB a potom 1,5 %. Komisia sa preto domnieva, že by sa mali použiť skutočné sadzby uplatňované počas obdobia revízneho prešetrovania. Tento argument sa preto zamietol.

                     (66)

                     Spoločnosť Reliance tvrdila, že výhoda vypočítaná na základe systému DDS by mala byť obmedzená na nadmerné výhody, pretože systém DDS by sa mal považovať za prípustný systém vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia, neposkytla však ďalšie prvky na odôvodnenie tohto tvrdenia. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 60, Komisia konštatovala, že systém DDS nepredstavuje prípustný systém vrátenia cla. Komisia okrem toho v súvislosti so spoločnosťou Reliance počas overovania na mieste konštatovala, že spoločnosť využívala systém DDS, aj keď počas obdobia revízneho prešetrovania nedovážala ani jednu z dvoch relevantných surovín (MEG a PTA). Tvrdenie sa preto zamietlo, pretože na základe dostupných informácií celková suma poskytnutá spoločnosti Reliance predstavuje nadmernú výhodu.

                     (67)

                     Spoločnosť MPPL vysvetlila, že na výrobu PET používala purifikovanú kyselinu tereftalovú (purified terephthalic acid, ďalej len „PTA“) a monoetylénglykol (ďalej len „MEG“) a že obidve suroviny sa získavali od jedného domáceho dodávateľa, ktorý na základe kúpnej zmluvy spoločnosti MPPL účtoval takzvaný „zamýšľaný prvok cla“. Na základe toho spoločnosť MPPL tvrdila, že platí dovozné clo na suroviny obsiahnuté vo vyvážanom výrobku a že výpočet DDS by sa mal preto obmedziť na nadmerné výhody. Komisia v tejto súvislosti uviedla, že spoločnosť MPPL nepredložila dôkaz, že „zamýšľaný prvok cla“ zodpovedal akejkoľvek skutočnej platbe dovozného cla. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.

                     (68)

                     Spoločnosť IDIPL uviedla, že MEG, ktorý je jednou z dvoch hlavných surovín, ktoré spoločnosť používa pri výrobe PET, bol v plnom rozsahu dovezený a že z tohto dovozu boli zaplatené dovozné clá. Na základe výšky ciel zaplatených za MEG obsiahnutý v PET vyvážanom počas obdobia revízneho prešetrovania spoločnosť IDIPL ďalej poskytla výpočet nadmerného odpustenia a tvrdila, že úroveň subvencovania by sa mala určiť len na základe tohto nadmerného odpustenia. Napriek neexistencii systému alebo postupu na potvrdenie, ktoré vstupy a v akých množstvách sa spotrebúvajú pri výrobe vyvážaných výrobkov, Komisia v súlade s bodom 5 prílohy II základného nariadenia vykonala overenie tvrdenia. Overením sa potvrdilo, že všetok MEG spotrebovaný pri výrobe PET bol dovezený a že za MEG obsiahnutý v PET vyvezenom počas obdobia revízneho prešetrovania sa skutočne zaplatili dovozné clá vo výške uvedenej v tvrdení. Na základe toho Komisia tvrdenie prijala a vypočítala úroveň subvencovania len na základe nadmerného odpustenia.

                     (69)

                     V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia Komisia túto výšku subvencie rozložila na celkový obrat z vývozu prešetrovaného výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola udelená na základe vyrobených, vyvezených alebo prepravených množstiev.

                     (70)

                     Komisia teda zistila, že sadzby subvencie v súvislosti s týmto systémom počas obdobia revízneho prešetrovania predstavovali 0,38 % pre skupinu Dhunseri a 1,67 % pre spoločnosť Reliance.

               3.4.6.   Pripomienky k poskytnutiu informácií

            Reliance

                     (71)

                     Spoločnosť Reliance uviedla, že Komisia chybne určila systém DDS ako subvenciu a ako systém, na ktorý sa vzťahuje článok 3 ods. 1 písm. a) bod i), a uviedla, že Komisia okrem toho konala v rozpore s týmto zistením tým, že overovala nadmerné odpustenie iného vývozcu. Spoločnosť Reliance tvrdila, že Komisia uplatnila k týmto rôznym stranám rôzny prístup pri výpočte sumy nadmerného odpustenia a konkrétne v prípade spoločnosti Reliance napadla celkové výhody v rámci systému DDS namiesto toho, aby napadnutie obmedzila len na nadmerné odpustenie.

                     (72)

                     Toto tvrdenie je nepodložené. Ako bolo vysvetlené, v skutočnosti napriek tomu, že sa subvencia uvádza ako vrátenie cla, tento systém nemá všetky vlastnosti prípustného systému vrátenia cla alebo systému náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia; systém nespĺňa ani pravidlá stanovené v bode i) prílohy I, v prílohe II a v prílohe III základného nariadenia, pretože platba v hotovosti vývozcovi nie je viazaná na skutočné platby dovozných ciel na suroviny a nie je úverom na clo na vyrovnanie dovozných ciel za minulý alebo budúci dovoz surovín. Rovnaký prístup a pravidlá sa okrem toho uplatnili na všetky spoločnosti (spoločnosť Reliance a skupinu Dhunseri), keďže Komisia sa snažila pochopiť, či spoločnosti v skutočnosti dovážali alebo nedovážali ktorékoľvek z relevantných surovín počas obdobia revízneho prešetrovania a platili dovozné clá z takéhoto dovozu. Na základe dostupných informácií Komisia potom vypočítala nadmerné odpustenie pre obidve spoločnosti. Príslušná situácia obidvoch spoločností je takáto. Spoločnosť IDIPL (súčasť skupiny Dhunseri) tvrdila, že jedna z dvoch hlavných surovín používaných pri výrobe PET bola v plnom rozsahu dovezená a boli zaplatené dovozné clá, a poskytla o tom dôkazy. Komisia vykonala overenie, ktorým sa preukázala správnosť tvrdenia. Na tomto skutkovom základe Komisia vypočítala úroveň subvencovania na základe nadmerného odpustenia. Spoločnosť Reliance bola vyzvaná, aby predložila rovnaké dôkazy ako spoločnosť IDIPL, ale neurobila to. V prípade spoločnosti Reliance preto nadmerné odpustenie predstavovala plná suma poskytnutá indickou vládou. Keďže rozdiel medzi týmito dvoma vyvážajúcimi výrobcami je odôvodnený na základe rozdielu dostupných skutočností, tvrdenie bolo zamietnuté.

                     (73)

                     Spoločnosť Reliance ďalej tvrdila, že dôkazné bremeno sa uplatnilo nesprávne tým, že sa vyvážajúcemu výrobcovi údajne uložila povinnosť určiť sumu nadmerného odpustenia.

                     (74)

                     Komisia nesúhlasí. Pripomína sa, že proces prešetrovania je založený na vyplnených dotazníkoch a overovaniach na mieste. Informácie týkajúce sa úrovne skutočne zaplatených (alebo nezaplatených) dovozných ciel danou spoločnosťou sú skutkovou okolnosťou, o ktorej má daná spoločnosť informovať. Spoločnosť Reliance tieto informácie neposkytla vo svojom vyplnenom dotazníku uvedenom v odôvodnení 19, v ktorom sa od zainteresovaných strán žiada, aby poskytli všetky dôležité informácie týkajúce sa výpočtu sadzby subvencovania. Vzhľadom na tento nedostatok informácií Komisia počas overovania na mieste v spoločnosti Reliance v decembri 2017 aktívne zhromažďovala informácie umožňujúce určiť možné nadmerné odpustenie. Najprv sa zistilo, že spoločnosť Reliance neplatila dovozné clá za dve hlavné suroviny obsiahnuté vo vyvážanom PET, konkrétne PTA a MEG. Komisia ďalej preskúmala, či sa platili dovozné clá za suroviny používané na výrobu PTA, MEG alebo akúkoľvek vstupnú surovinu používanú na výrobu PTA alebo MEG. Ukázalo sa však, že spoločnosť Reliance ako integrovaná petrochemická spoločnosť dováža ropu a interne vyrába všetky medziprodukty vedúce k výrobe PET. Komisia potom na základe dôkazu predloženého spoločnosťou Reliance počas overovania na mieste zistila, že sadzba dovozného cla uplatniteľná na ropu je 0 %. Z týchto informácií vyplývalo, že celá suma DDS predstavuje nadmerné odpustenie. Počas zvyšného obdobia prešetrovania spoločnosť Reliance neposkytla žiadne overiteľné podklady s vyčíslením, ktoré dokazovali opak. Spoločnosť Reliance neposkytla žiadne informácie, ktoré by umožňovali výpočet nadmerného odpustenia, napriek tomu, že bola na to viackrát vyzvaná. Komisia skrátka aktívne zhromažďovala informácie potrebné na výpočet úrovne subvencovania v rámci systému DDS a spoločnosť Reliance napriek mnohým výzvam neposkytla vecné informácie, ktorými spoločnosť disponuje a ktoré by odôvodňovali výpočet nadmerného odpustenia nižšieho, ako je celková suma DDS. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.

                     (75)

                     Spoločnosť Reliance tvrdila, že k jedinej výzve zo strany Komisie na poskytnutie informácií umožňujúcich určiť úroveň nadmerného odpustenia došlo v čase poskytnutia informácií. Komisia však konštatuje, že spoločnosť Reliance bola vyzvaná, aby vyplnila dotazník a poskytla informácie týkajúce sa nadmerného odpustenia, počas overovania na mieste, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 74. Preto bolo aj toto tvrdenie zamietnuté.

                     (76)

                     Spoločnosť Reliance uviedla, že Komisia neposkytla správu o overení, a tvrdila, že to, že nemala túto správu k dispozícii, jej bránilo v tom, aby mohla riadne obhajovať svoje záujmy v súvislosti so systémom DDS, keďže Komisia obrátila dôkazné bremeno pri vyčísľovaní sumy výhody v rámci systému DDS.

                     (77)

                     Ako už bolo vysvetlené, Komisia sa domnieva, že vyvážajúci výrobca je povinný dokázať, že sa platili dovozné clá za materiály obsiahnuté vo vyvážaných výrobkoch, na základe čoho indická vláda vrátila takéto údajne zaplatené vývozné clá. Komisia je povinná vypočítať výšku subvencovania na základe dostupných informácií. V tejto súvislosti Komisia uvádza, že príslušné prvky použité na určenie sadzby subvencovania v rámci systému DDS na základe metódy vysvetlenej v odôvodnení 69 boli overené na základe vyplnenia dotazníka spoločnosťou Reliance. Overenie systému DDS sa uskutočnilo súbežne s overením systému MEIS, keďže tieto dva systémy sú veľmi podobné. Overilo sa niekoľko vývozných faktúr a súvisiacich dokumentov. Tieto informácie sú dostupné aj pre spoločnosť Reliance v podobe dôkazov z misie. Počas overovania na mieste Komisia zistila nesúlad medzi hodnotou vyvážaných tovarov uvedenou spoločnosťou Reliance v rámci systému DDS a hodnotou vyvážaných tovarov v rámci systému MEIS. Tento nesúlad vysvetlila spoločnosť Reliance v jednom z dôkazov z misie. Nesúlad však nemal vplyv na výpočet výšky subvencovania. Počas overovania týkajúceho sa dokumentov predložených spoločnosťou Reliance v súvislosti so systémom DDS sa nezistil žiadny iný nesúlad. Všetky informácie potrebné na uplatnenie práv zainteresovaných strán na obhajobu sa preto zainteresovaným stranám vrátane spoločnosti Reliance poskytli v počiatočnej fáze prešetrovania. Komisia sa preto domnieva, že práva spoločnosti Reliance na obhajobu sa počas daného prešetrovania náležite rešpektovali. Z odôvodnenia 74 takisto vyplýva, že Komisia neobrátila dôkazné bremeno, ale naopak aktívne zhromažďovala informácie potrebné na výpočet sumy výhody v rámci systému DDS. Tvrdenie sa preto zamieta.

            Skupina Dhunseri

                     (78)

                     Ako už bolo vysvetlené, ku všetkým zúčastneným hospodárskym subjektom sa pristupovalo podľa rovnakých pravidiel po dôkladnom posúdení ich skutkovej situácie. Spoločnosť IDIPL zopakovala tvrdenie, že spoločnosti MPPL počas obdobia revízneho prešetrovania bolo účtované a spoločnosť zaplatila „zamýšľané clo“ svojim domácim dodávateľom PTA a MEG v súlade s ich zmluvnými dojednaniami. Spoločnosť IDIPL tvrdila, že výška „zamýšľaného cla“ by sa mala odpočítať od celkovej výhody v rámci systému DDS. Spoločnosť IDIPL ďalej uviedla, že mechanizmus „zamýšľaného cla“ je „uzákonením politického rozhodnutia posunúť ďalej dovozné clo uložené dodávateľovi surovín“.

                     (79)

                     V súvislosti s týmto tvrdením môže Komisia potvrdiť, že v obchodnej zmluve medzi spoločnosťou MPPL a jej dodávateľom sa vo vzorci používanom na výpočet ceny surovín hovorí o zložke „zamýšľané clo“. To však samo osebe nepredstavuje dôkaz, že domáci dodávateľ clo skutočne platil, pretože tento vzorec je výsledkom obchodných rokovaní, pri ktorých sa nevyhnutne nezohľadňuje, či sa clá skutočne platia. Spoločnosť IDIPL v tejto súvislosti neposkytla žiadny dôkaz, že suroviny, ktoré kúpila, ich dodávateľ doviezol a že sa v prípade, že boli dovezené, platili clá. Z uvedeného dôvodu bolo tvrdenie zamietnuté.

            Indická vláda

                     (80)

                     Indická vláda uviedla, že na základe ustanovení dohody ASCM sa v rámci systému DDS nevyhnutne neposkytuje odpustenie/oslobodenie/odloženie colných dovozných poplatkov na dovážané vstupy, ale môže sa ním takisto poskytnúť odpustenie nepriamych daní. Na základe toho indická vláda tvrdila, že Komisia sa dopustila zásadnej chyby tým, že charakterizovala systém DDS ako neprípustný systém vrátenia cla na základe toho, že ho možno využiť aj v prípade neplatenia dovozných ciel.

                     (81)

                     Komisia v tejto súvislosti konštatovala, že hoci indická vláda v súvislosti s odpustením nepriamych daní predkladá právne argumenty, neposkytuje žiadny dôkaz, že ktorákoľvek zo zainteresovaných strán v súvislosti so surovinami používaným pri výrobe vyvážaného PET takéto nepriame dane skutočne platila alebo mala platiť a ak sa platili, neboli vrátené prostredníctvom iného daňového mechanizmu nesúvisiaceho so systémom DDS. V priebehu prešetrovania žiadna zo zainteresovaných strán neposkytla informácie týkajúce sa nepriamych daní v súvislosti so systémom DDS, ktoré by mali vplyv na úroveň nadmerného odpustenia, hoci boli viackrát vyzvané, aby poskytli informácie umožňujúce výpočet nadmerného odpustenia v rámci systému DDS. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.

                     (82)

                     Indická vláda ďalej tvrdí, že v rámci systému DDS sa stanovuje overovací mechanizmus na monitorovanie spotreby vstupov vo výrobe vyvážaného výrobku.

                     (83)

                     Na podporu svojho tvrdenia indická vláda odkazuje na niektoré ustanovenia pravidiel vrátenia cla a colnej príručky, podľa ktorých sa vykonávajú audity a overenia, ale nedokáže preukázať, že systémom DDS sa zavádza systém alebo postup, ktorým sa určí, ktoré vstupy sa pri výrobe vyvážaného výrobku spotrebúvajú a v akých množstvách, v zmysle bodu 4 prílohy II. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.

                     (84)

                     Takisto sa dodáva, že absencia overovacieho systému alebo postupu v zmysle bodu 4 prílohy II nemala vplyv na určenie výšok subvencií uvedených v odôvodnení 70, pretože Komisia vypočítala nadmerné odpustenie na základe informácií poskytnutých prešetrovanými spoločnosťami. Indická vláda tvrdila, že Komisia mala povinnosť zohrávať aktívnu úlohu pri vypočítavaní nadmerného odpustenia.

                     (85)

                     Z odôvodnenia 74 vyplýva, že Komisia aktívne vyhľadávala informácie umožňujúce určiť, či časť sumy DDS nepredstavovala nadmerné odpustenie. Okrem toho, aj keď na to bola indická vláda vyzvaná, nevykonala ďalšie preskúmanie na základe skutočných transakcií dotknutých vyvážajúcich výrobcov. Tvrdenie je preto bezpredmetné.

               3.5.   Systém podpory vývozu investičného majetku (Export Promotion Capital Goods Scheme, ďalej len „EPCGS“)

                     (86)

                     Komisia zistila, že dotknutí vyvážajúci výrobcovia získali v priebehu obdobia revízneho prešetrovania zo systému EPCGS úľavy, ktoré možno priradiť k prešetrovanému výrobku.

               3.5.1.   Právny základ

                     (87)

                     Podrobný opis systému EPCGS sa nachádza v kapitole 5 dokumentu FTP 2015-20, ako aj v kapitole 5 príručky HOP I 2015-20.

               3.5.2.   Oprávnenosť

                     (88)

                     Toto opatrenie sú oprávnení využívať výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „viazaní“ na podporných výrobcov a poskytovateľov služieb.

               3.5.3.   Vykonávanie v praxi

                     (89)

                     Pod podmienkou vývozného záväzku môže spoločnosť doviezť investičný majetok [nový aj použitý investičný majetok (z druhej ruky) nie starší ako 10 rokov] so zníženou sadzbou cla. Na tento účel indická vláda vydáva (na žiadosť a po uhradení poplatku) licenciu pre systém EPCGS. V tomto systéme sa ukladá znížená sadzba dovozného cla uplatniteľná na všetok investičný majetok dovezený v rámci systému. Na účely splnenia vývozného záväzku sa dovezený investičný majetok musí použiť na výrobu určitého množstva tovaru považovaného za vyvážaný tovar počas určitého obdobia. V zmysle dokumentu FTP 2015-20 sa v rámci systému EPCGS môže investičný majetok dovážať s nulovou sadzbou cla. Vývozný záväzok, ktorý predstavuje šesťnásobok ušetreného cla, sa musí splniť v priebehu maximálne šesť rokov.

                     (90)

                     Držiteľ licencie systému EPCGS môže získať investičný majetok aj z domácich zdrojov. V takom prípade môže domáci výrobca investičného majetku využiť výhodu na bezcolný dovoz komponentov potrebných na výrobu takéhoto investičného majetku. Domáci výrobca si v súvislosti s dodávkou investičného majetku držiteľovi licencie na používanie systému EPCGS môže alternatívne uplatniť nárok na výhodu pre zamýšľaný vývoz.

               3.5.4.   Záver týkajúci sa systému EPCGS

                     (91)

                     Systémom EPCGS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie cla predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže takáto úľava znižuje jej príjem z cla, ktoré by inak bolo splatné. Okrem toho sa tým poskytuje výhoda vývozcovi rovnajúca sa výške zníženia cla.

                     (92)

                     Systém EPCGS je ďalej zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, keďže licencie na jeho využívanie nie je možné získať bez záväzku uskutočniť vývoz. Považuje sa preto za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.

                     (93)

                     Systém EPCGS nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Na investičný majetok sa takéto prípustné systémy nevzťahujú, ako sa uvádza v bode i) prílohy I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebuje pri výrobe vyvážaných výrobkov.

               3.5.5.   Výpočet výšky subvencie

                     (94)

                     Komisia vypočítala výšku subvencie v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe nezaplateného cla za dovezený investičný majetok rozloženého na obdobie, ktoré zodpovedá obvyklej dobe odpisovania takéhoto investičného majetku v dotknutom odvetví. Výška subvencie v období revízneho prešetrovania sa potom vypočítala vydelením celkovej sumy nezaplateného cla dobou odpisovania. Takto vypočítaná suma, ktorá sa vzťahuje na obdobie revízneho prešetrovania, bola upravená pripočítaním úroku za toto obdobie, aby zodpovedala celkovej hodnote zvýhodnenia v priebehu času. Na tento účel sa za primeranú považovala komerčná úroková sadzba v Indii počas obdobia prešetrovania.

                     (95)

                     Ani jeden z indických vyvážajúcich výrobcov neuplatnil nárok na odrátanie poplatkov spojených so získaním subvencie od celkovej sumy subvencie, ako na to majú nárok v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia.

                     (96)

                     V súlade s článkom 7 ods. 2 a článkom 7 ods. 3 základného nariadenia Komisia túto výšku subvencie rozložila na obrat z vývozu prešetrovaného výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania (menovateľ), pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola udelená na základe vyrobených, vyvezených alebo prepravených množstiev.

                     (97)

                     Na základe uvedených skutočností Komisia zistila, že sadzby subvencovania v súvislosti s týmto systémom počas obdobia revízneho prešetrovania predstavovali 0,11 % pre skupinu Dhunseri a 0,45 % pre spoločnosť Reliance.

               3.5.6.   Pripomienky k poskytnutiu informácií

                     (98)

                     Spoločnosť IDIPL argumentovala, že závod a stroje dovezené v rámci systému EPCGS boli použité na výrobu PET určeného na domáci aj zahraničný predaj, a preto tvrdila, že menovateľom v odôvodnení 96 by mal byť celkový predaj spoločnosti, a nie obrat vývozu PET.

                     (99)

                     Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že aj keby bolo toto nepodložené tvrdenie pravdivé, keďže subvencia v rámci systému EPCGS je podmienená uskutočnením vývozu a nebola udelená na základe vyrobených, vyvezených alebo prepravených množstiev, uplatňuje sa článok 7 ods. 2 a menovateľ zvolený v odôvodnení 96 je odôvodnený. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.

               3.6.   Systém vývozu tovaru z Indie (MEIS)

                     (100)

                     Zistilo sa, že obidvaja dotknutí vyvážajúci výrobcovia získali počas obdobia revízneho prešetrovania výhody v rámci systému MEIS.

               3.6.1.   Právny základ

                     (101)

                     Podrobný opis systému MEIS sa nachádza v kapitole 3 dokumentu FTP 2015-20 a v kapitole 3 príručky HOP I 2015-20.

                     (102)

                     Systém MEIS nadobudol účinnosť 1. apríla 2015.

               3.6.2.   Oprávnenosť

                     (103)

                     Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia.

               3.6.3.   Vykonávanie v praxi

                     (104)

                     Oprávnené spoločnosti môžu využívať systém MEIS vývozom konkrétnych výrobkov do konkrétnych krajín, ktoré sú zaradené do skupiny A („tradičné trhy“ vrátane všetkých členských štátov EÚ), do skupiny B („vznikajúce trhy a orientované trhy“) a do skupiny C („ostatné trhy“). Krajiny patriace do jednotlivých skupín a zoznam výrobkov s príslušnými sadzbami odmeňovania sú uvedené v tabuľke 1 a tabuľke 2 v dodatku 3B dokumentu FTP 2015-20.

                     (105)

                     Výhody majú podobu úveru na clo zodpovedajúceho percentu hodnoty vývozu FOB.

                     (106)

                     V čase, keď v apríli 2015 nadobudol účinnosť systém MEIS, nebol prešetrovaný výrobok zahrnutý do dodatku 3B, a preto nebol oprávnený na výhody v rámci systému MEIS. Vývoz PET do krajín skupín A a B sa však 29. októbra 2015 verejným oznámením č. 44/2015-2020 stal oprávneným na výhody v rámci systému MEIS vo výške 2 % hodnoty vývozu FOB. Verejným oznámením č. 06/2015-2020 sa 4. mája 2016 stal oprávneným na rovnakú 2 % výhodu aj vývoz do krajín skupiny C.

                     (107)

                     Určité druhy vývozu sú z tohto systému vylúčené, napr. vývoz dovážaného tovaru alebo prekladaného tovaru, zamýšľaný vývoz, vývoz služieb a obrat z vývozu jednotiek pôsobiacich v osobitných hospodárskych zónach/jednotiek orientovaných na vývoz.

                     (108)

                     Úvery na clo v rámci systému MEIS sú voľne prevoditeľné a platné 18 mesiacov od dátumu vydania. Možno ich použiť na: i) platbu ciel za dovoz vstupov alebo tovaru vrátane investičného majetku; ii) platbu spotrebnej dane z domáceho obstarávania vstupov alebo tovaru vrátane investičného majetku a platby; iii) platbu dane zo služieb na obstarávanie služieb.

                     (109)

                     Žiadosť o uplatnenie výhod v rámci systému MEIS sa musí predložiť online na webovom sídle generálneho riaditeľstva pre zahraničný obchod. K online žiadosti sa musia priložiť príslušné doklady (colné doklady, potvrdenie o vykonaní bankového prevodu a doklad o vylodení). Príslušný regionálny orgán indickej vlády vydá úver na clo po preskúmaní uvedených dokladov. Pokiaľ vývozca poskytne príslušné doklady, regionálny orgán nemá žiadnu diskrečnú právomoc rozhodovať o poskytovaní úverov na clo.

               3.6.4.   Záver týkajúci sa systému MEIS

                     (110)

                     Systémom MEIS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver na clo poskytnutý v rámci systému MEIS predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže úver sa napokon použije na vyrovnanie dovozných ciel platených za investičný majetok, čím sa zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by inak bolo splatné. Úverom na clo v rámci systému MEIS sa okrem toho poskytuje výhoda vývozcovi, ktorý nepodlieha platbe týchto dovozných ciel.

                     (111)

                     Systém MEIS je navyše zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.

               3.6.5.   Výpočet výšky subvencie

                     (112)

                     V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia Komisia vypočítala sumu napadnuteľných subvencií na základe výhody priznanej príjemcovi, o ktorej sa zistilo, že existovala počas obdobia revízneho prešetrovania. Komisia v tejto súvislosti zistila, že výhoda je príjemcovi poskytnutá v čase, keď dôjde k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V tomto momente indická vláda vydáva úver na clo, ktorý si vyvážajúci výrobca rezervuje ako pohľadávku, ktorú môže vyvážajúci výrobca kedykoľvek vyrovnať. Predstavuje to finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Keď colné úrady vydajú vývozný colný doklad, indická vláda už nemá diskrečnú právomoc rozhodovať o tom, či sa subvencia poskytne alebo nie. V súvislosti s tým Komisia považovala za vhodné určiť výhodu v rámci systému MEIS ako súčet súm vráteného cla získaných na vývozné transakcie uskutočnené v rámci tohto systému počas obdobia revízneho prešetrovania.

                     (113)

                     V súlade s článkom 7 ods. 2 a 3 základného nariadenia Komisia túto výšku subvencie (v čitateli) rozložila na obrat z vývozu prešetrovaného výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola udelená na základe vyrobených, vyvezených alebo prepravených množstiev.

                     (114)

                     Na základe uvedených skutočností Komisia zistila, že sadzby subvencovania v súvislosti s týmto systémom počas obdobia revízneho prešetrovania predstavovali 1,90 % pre skupinu Dhunseri a 1,93 % pre spoločnosť Reliance.

               3.6.6.   Pripomienky k poskytnutiu informácií

                     (115)

                     Indická vláda tvrdila, že systém MEIS nie je napadnuteľný z týchto dvoch dôvodov: 1. systém je v súlade s ustanoveniami odsekov g) a h) prílohy I v spojení s ustanoveniami prílohy II dohody ASCM a 2. colné poukazy sú „dobropisy“, z ktorých má držiteľ úžitok len pri použití poukazu na vyrovnanie dovozných ciel.

                     (116)

                     Pokiaľ ide o prvý dôvod, indická vláda nepredložila žiadny dôkaz. Samotné tvrdenie, že základným cieľom systému MEIS je pomôcť vývozcom vyrovnať neefektívnosť infraštruktúry a s tým súvisiace náklady/dane a zabezpečiť rovnaké podmienky, nie je dostatočné na to, aby sa ním preukázalo, že je systém MEIS v súlade s ustanoveniami odsekov g) a h) prílohy I v spojení s ustanoveniami prílohy II dohody ASCM. Pokiaľ ide o druhý dôvod, pripomína sa, že ako sa vysvetľuje v odôvodnení 108, od okamihu, keď indická vláda doručí colný poukaz príjemcovi v rámci systému MEIS, tento colný poukaz možno kedykoľvek použiť na vyrovnanie určitých ciel alebo daní alebo predať inému subjektu, pretože colné poukazy sú voľne prevoditeľné, Preto sa usudzuje, že indická vláda poskytuje príjemcovi v rámci systému MEIS výhodu v okamihu doručenia colného poukazu. To je zjavne aj výklad prijatý v rámci indických účtovných štandardov, keďže finančná hodnota týchto poukazov sa zaúčtuje ako pohľadávka, len čo indická vláda doručí poukazy, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 112, a nie v okamihu ich skutočného použitia na vyrovnanie cla alebo dane. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.

               3.7.   Systém oslobodenia od dane z elektriny štátu Gudžarát (Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme, ďalej len „GEDES“)

                     (117)

                     Komisia zistila, že toto opatrenie počas obdobia revízneho prešetrovania využila jedna spoločnosť. Prešetrovaním sa však zistilo, že získaná výhoda bola zanedbateľná, a toto opatrenie sa preto ďalej neanalyzovalo.

               4.   VÝŠKA NAPADNUTEĽNÝCH SUBVENCIÍ

                     (118)

                     Komisia pripomína, že výška subvencovania určená vykonávacím nariadením (EÚ) 2015/1350 bola pre spoločnosť DPL 3,2 % a pre spoločnosť Reliance 6,2 %, čo sa premietlo do vyrovnávacích ciel vo výške 35,69 EUR/t pre spoločnosť DPL a 69,39 EUR/t pre spoločnosť Reliance.

                     (119)

                     Počas súčasných čiastočných priebežných revíznych prešetrovaní Komisia zistila, že výška napadnuteľných subvencií vyjadrená valoricky predstavuje pre skupinu Dhunseri 2,3 % a pre spoločnosť Reliance 4 %. Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 27 až 30, sadzby subvencovania skupiny Dhunseri uvedené v tabuľke ďalej sa určili súhrnom údajov spoločností IDIPL a MPPL, dvoch vyvážajúcich výrobcov PET skupiny počas obdobia revízneho prešetrovania.

                        Tabuľka

                        Sadzby pre jednotlivé napadnuté subvencie

                                 DDS

                                 EPCGS

                                 MEIS

                                 Spolu

                                 Skupina Dhunseri:

                                             —

                                             Dhunseri Petrochem Limited

                                             —

                                             IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited

                                             —

                                             Micro Polypet Pvt. Ltd

                                 0,38 %

                                 0,11 %

                                 1,90 %

                                 2,3 %

                                 Spoločnosť Reliance

                                 1,67 %

                                 0,45 %

                                 1,93 %

                                 4,0 %

                     (120)

                     V súčasnosti uplatňované vyrovnávacie opatrenia majú podobu špecifického cla. Na základe sadzieb subvencií uvedených v tabuľke určila preto Komisia tieto špecifické vyrovnávacie clá: 18,73 EUR/t pre skupinu Dhunseri a 29,21 EUR/t pre spoločnosť Reliance.

                     (121)

                     V súlade s odôvodnením 16 Komisia posúdila potrebu zmeny sadzby cla uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“ v Indii, ktorá je 69,40 EUR/t. V tejto súvislosti sa pripomína, že najvyššie clo v súčasnosti uplatňované na indických vyvážajúcich výrobcov, ktoré predstavuje 74,60 EUR/t, sa uplatňuje na spoločnosť Pearl Engineering Polymers Ltd, výrobcu, na ktorého sa nevzťahujú revízne prešetrovania. Keďže najvyššie clo sa v týchto revíznych prešetrovaniach nemení, nebola opodstatnená žiadna zmena sadzby cla uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.

               5.   TRVALÝ CHARAKTER ZMENENÝCH OKOLNOSTÍ TÝKAJÚCICH SA SUBVENCOVANIA

                     (122)

                     V súlade s článkom 19 ods. 4 základného nariadenia sa preskúmalo, či sa počas obdobia revízneho prešetrovania významne zmenili okolnosti týkajúce sa subvencovania a či mali zmenené okolnosti trvalý charakter.

                     (123)

                     Komisia zistila, že počas obdobia revízneho prešetrovania dotknutí vyvážajúci výrobcovia naďalej využívali výhody v rámci napadnuteľného subvencovania zo strany indickej vlády, aj keď s inými sadzbami.

                     (124)

                     Pokiaľ ide o spoločnosť Reliance, najvýznamnejšie subvencie z hľadiska sadzieb subvencovania počas obdobia revízneho prešetrovania predstavovali systémy DDS a MEIS. Nič nenaznačuje, že by sa tieto subvencie v dohľadnej budúcnosti mali prestať uplatňovať. Obidvoma subvenciami sa poskytuje výhoda vypočítavaná ako pevne stanovené percento hodnoty FOB vývozu a takisto nič nenaznačuje, že by sa mali dané sadzby subvencovania v dohľadnej budúcnosti meniť.

                     (125)

                     Pokiaľ ide o DDS, indická vláda sadzbu subvencovania v priebehu uplynulých siedmich rokov niekoľkokrát znížila: z 5,5 % hodnoty FOB v roku 2011 sa znížila na 3,9 % v roku 2012, 3,0 % v roku 2013, 2,4 % v roku 2014, 1,9 % v roku 2015 a nakoniec 1,5 % počas obdobia revízneho prešetrovania. Podľa webového sídla Ústrednej rady pre spotrebné dane a clá (21) sa sadzba odvtedy nemenila.

                     (126)

                     Pokiaľ ide o systém MEIS, sadzba 2 % hodnoty FOB, ktorá sa začala uplatňovať na PET v októbri 2015, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 106, zostala podľa webového sídla Generálneho riaditeľstva pre zahraničný obchod (22) odvtedy nezmenená.

                     (127)

                     Pokiaľ ide o systém EPCGS, žiadna významná zmena sadzby subvencovania sa neočakáva ani po období revízneho prešetrovania, pretože a) nič nenaznačovalo významný plánovaný dovoz investičného majetku a b) akákoľvek výhoda poskytnutá v rámci tejto subvencie je rozložená na veľký počet rokov zodpovedajúci dobe odpisovania investičného majetku (v Indii 18 až 25 rokov).

                     (128)

                     Systém AAS bol počas posledného priebežného revízneho prešetrovania uvedeného v odôvodnení 7 najväčším zdrojom subvencií spoločnosti Reliance, ako sa konštatovalo vo vykonávacom nariadení (EÚ) 2015/1350. Ako sa opisuje v odôvodnení 46, systém AAS sa počas obdobia súčasného revízneho prešetrovania takmer nevyužíval, keďže pri väčšine vývozov sa využíval systém DDS, ktorý sa so systémom AAS navzájom vylučuje. Systém AAS zostáva dostupný a nemožno vylúčiť, že spoločnosť Reliance začne systém AAS v budúcnosti znova využívať, čím by sa však automaticky znížili výhody získavané prostredníctvom systému DDS, keďže pri akejkoľvek vývoznej transakcii možno využiť len jednu z týchto dvoch subvencií.

                     (129)

                     Ako sa uvádza v odôvodneniach 125 až 128, nenašli sa žiadne dôkazy, že budú napadnuté systémy v budúcnosti ukončené alebo sa ich úrovne subvencovania zvýšia alebo znížia. Na základe toho Komisia konštatovala, že okolnosti, ktoré viedli k novej sadzbe subvencovania spoločnosti Reliance, majú trvalý charakter.

                     (130)

                     Počas obdobia súčasného priebežného revízneho prešetrovania spoločnosť Reliance využívala menej subvencií ako počas minulého priebežného revízneho prešetrovania uvedeného v odôvodnení 7, ako sa konštatovalo vo vykonávacom nariadení (EÚ) 2015/1350, keďže zistené sadzby subvencovania sa znížili zo 6,2 % na 4 %. Na základe odôvodnenia 129 je okrem toho pravdepodobné, že spoločnosť Reliance bude aj naďalej dostávať nižšie subvencie, než boli stanovené vo vykonávacom nariadení (EÚ) 2015/1350. Komisia preto konštatovala, že zachovanie existujúcich opatrení povedie k úrovni cla presahujúcej výšku napadnuteľného subvencovania spôsobujúceho ujmu. To znamená, že úroveň uplatňovaných opatrení by sa mala upraviť tak, aby odzrkadľovala novú situáciu.

                     (131)

                     Pokiaľ ide o skupinu Dhunseri, v odôvodneniach 27 až 30 týkajúcich sa prešetrovania sa uvádza, že štruktúra skupiny sa významne zmenila. Skupina predovšetkým počas obdobia revízneho prešetrovania vlastnila dva závody na výrobu PET na rozdiel od predchádzajúceho priebežného revízneho prešetrovania, keď vlastnila iba jeden závod. Reorganizácia, ktorá sa uskutočnila v súvislosti so spojením s partnerom IVL, zahŕňala niekoľko právnych krokov v priebehu obdobia takmer dvoch rokov a s najväčšou pravdepodobnosťou bola dokončená odobrením Najvyšším súdom v Kalkate v decembri 2017. Komisia sa preto domnievala, že zmena štruktúry má trvalý charakter. Preto sa konštatovalo, že uplatňované opatrenia by sa mali zmeniť tak, aby odzrkadľovali novú situáciu aj vzhľadom na predchádzajúce závery týkajúce sa súčasnej (a nižšej) úrovne subvencovania zistenej v týchto revíznych prešetrovaniach.

               6.   FORMA OPATRENÍ

                     (132)

                     Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 120, zmenené opatrenia majú formu špecifických ciel. Špecifické colné sadzby sa vypočítavajú na základe údajov vzťahujúcich sa na obdobie revízneho prešetrovania, a zostávajú preto na rovnakej úrovni bez ohľadu na vývoj vývoznej ceny.

                     (133)

                     Na rozdiel od subvencií, ktorými sa poskytli najväčšie sumy subvencovania počas pôvodného prešetrovania, sa však dvoma hlavnými systémami subvencovania (DDS a MEIS) počas obdobia revízneho prešetrovania poskytujú finančné výhody, ktoré sú priamo úmerné vývoznej cene. Tieto dve subvencie predstavovali 97 % celkového objemu subvencovania skupiny Dhunseri a 89 % celkového objemu subvencovania spoločnosti Reliance počas obdobia revízneho prešetrovania. Z toho vyplýva, že suma napadnuteľných subvencií sa automaticky zvyšuje so zvyšovaním vývoznej ceny. Zdá sa teda, že špecifickými clami sa primerane nevyrovnáva skutočná úroveň subvencovania, ktoré dvaja vyvážajúci výrobcovia využívali.

                     (134)

                     Na základe toho Komisia konštatovala, že na rozdiel od pôvodného prešetrovania špecifické clá vzhľadom na tieto okolnosti už nemusia byť najvhodnejšou formou opatrení. V rámci súčasných priebežných revíznych prešetrovaní však nemožno počítať so zmenou formy opatrení, pretože takáto zmena by sa musela uplatniť na všetkých indických vyvážajúcich výrobcov, kým súčasné priebežné revízne prešetrovania sú obmedzené svojím rozsahom na určenie úrovne subvencovania len dvoch vyvážajúcich výrobcov. Preto sa Komisia rozhodla zachovať súčasnú formu opatrení.

               7.   PONUKY CENOVÝCH ZÁVÄZKOV

                     (135)

                     Po poskytnutí informácií predložila spoločnosť IDIPL ponuku cenového záväzku. Ponuka bola zamietnutá, pretože charakter subvencovania vytvára situáciu, v ktorej by uplatňovanie záväzku minimálnej dovoznej ceny viedlo k zvýšeniu subvencovania. Dôvodom je, že úroveň subvencovania v rámci systémov DDS a MEIS, ktoré spoločne predstavujú 95 % subvencií, závisí od hodnoty FOB výrobkov vyvezených v rámci uvedených systémov. Okrem toho by v dôsledku štruktúry skupiny, do ktorej spoločnosť IDIPL patrí, bolo účinné monitorovanie záväzku neuskutočniteľné.

                     (136)

                     Toto nariadenie je v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 15 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/1036,

               PRIJALA TOTO NARIADENIE:

            Článok 1
            Príslušný riadok tabuľky týkajúci sa spoločnosti Dhunseri Petrochem Limited v článku 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 461/2013 sa nahrádza takto:

                           Krajina

                           Spoločnosť

                           Vyrovnávacie clo (EUR/t)

                           Doplnkový kód TARIC

                           „India

                           Dhunseri Petrochem Limited

                           18,73

                           A585

                           India

                           IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited

                           18,73

                           C380

                           India

                           Micro Polypet Pvt. Ltd

                           18,73

                           C381 “

            Článok 2
            Príslušný riadok tabuľky týkajúci sa spoločnosti Reliance Industries Limited v článku 1 ods. 2 vykonávacieho nariadenia Rady (EÚ) č. 461/2013 sa nahrádza takto:

                           Krajina

                           Spoločnosť

                           Vyrovnávacie clo (EUR/t)

                           Doplnkový kód TARIC

                           „India

                           Reliance Industries Limited

                           29,21

                           A181 “

            Článok 3
            Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

            Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
            V Bruseli 1. októbra 2018

                  Za Komisiu

                  predseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 55.

            (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2321 z 12. decembra 2017, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/1036 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie, a nariadenie (EÚ) 2016/1037 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (Ú. v. EÚ L 338, 19.12.2017, s. 1).

            (3)  Nariadenie Rady (ES) č. 2603/2000 z 27. novembra 2000, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo a vyberá s konečnou platnosťou dočasné clo uložené na dovozy určitých druhov polyetyléntereftalátov s pôvodom v Indii, Malajzii a Thajsku a ktorým sa ukončuje antidotačné konanie týkajúce sa dovozov určitých druhov polyetyléntereftalátov s pôvodom v Indonézii, Kórejskej republike a na Taiwane (Ú. v. ES L 301, 30.11.2000, s. 1).

            (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1645/2005 zo 6. októbra 2005, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2603/2000, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých druhov polyetyléntereftalátov (PET) s pôvodom inter alia v Indii (Ú. v. EÚ L 266, 11.10.2005, s. 1).

            (5)  Nariadenie Rady (ES) č. 193/2007 z 22. februára 2007, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovozy polyetyléntereftalátu (PET) s pôvodom v Indii po preskúmaní uplynutia platnosti podľa článku 18 nariadenia (ES) č. 2026/97 (Ú. v. EÚ L 59, 27.2.2007, s. 34).

            (6)  Nariadenie Rady (ES) č. 1286/2008 zo 16. decembra 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 193/2007, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovozy určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom v Indii a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 192/2007, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom okrem iného v Indii (Ú. v. EÚ L 340, 19.12.2008, s. 1).

            (7)  Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 906/2011 z 2. septembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 193/2007, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovozy určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom v Indii, a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 192/2007, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom okrem iného v Indii (Ú. v. EÚ L 232, 9.9.2011, s. 19).

            (8)  Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 559/2012 z 26. júna 2012, ktorým sa ukončuje čiastočné predbežné preskúmanie týkajúce sa vyrovnávacích opatrení na dovoz určitého polyetyléntereftalátu (PET) s pôvodom okrem iného v Indii (Ú. v. EÚ L 168, 28.6.2012, s. 6).

            (9)  Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 461/2013 z 21. mája 2013, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu (PET) s pôvodom v Indii na základe preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 18 nariadenia (ES) č. 597/2009 (Ú. v. EÚ L 137, 23.5.2013, s. 1).

            (10)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1350 z 3. augusta 2015, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 461/2013, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu (PET) s pôvodom v Indii (Ú. v. EÚ L 208, 5.8.2015, s. 10).

            (11)  Rozhodnutie Komisie 2000/745/ES z 29. novembra 2000, ktorým sa prijíma záväzok ponúknutý v súvislosti s antidumpingovým a antisubvenčným konaním týkajúcim sa dovozu určitého polyetyléntereftalátu (PET) s pôvodom v Indii, Indonézii, Kórejskej republike, Malajzii, na Taiwane a v Thajsku (Ú. v. ES L 301, 30.11.2000, s. 88).

            (12)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie 2014/109/EÚ zo 4. februára 2014, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2000/745/ES, ktorým sa prijímajú záväzky ponúknuté v súvislosti s antidumpingovým a antisubvenčným konaním týkajúcim sa dovozu určitého polyetyléntereftalátu (PET) s pôvodom okrem iného v Indii (Ú. v. EÚ L 59, 28.2.2014, s. 35).

            (13)  Oznámenie o začatí čiastočného priebežného revízneho prešetrovania vyrovnávacích opatrení uplatniteľných na dovoz určitého polyetyléntereftalátu (PET) s pôvodom v Indii (2017/C 216/05) (Ú. v. EÚ C 216, 6.7.2017, s. 30).

            (14)  Oznámenie o začatí čiastočného priebežného revízneho prešetrovania vyrovnávacích opatrení uplatniteľných na dovoz určitého polyetyléntereftalátu (PET) s pôvodom v Indii (2017/C 216/04) (Ú. v. EÚ C 216, 6.7.2017, s. 26).

            (15)  http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-act/formatted-htmls/cs-rulee (konzultované 13. júla 2018).

            (16)  [Na uverejnenie v Úradnom vestníku Indie v mimoriadnej časti ii oddiele 3, pododdiele i)] Oznámenie č. 88/2017-CUSTOMS (N.T.) Ministerstva financií vlády Indie (oddelenie pre príjmy) Naí Dillí, 21. september 2017. Pozri http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2017/cs-nt2017/csnt88-2017.pdf (stránka navštívená 13. júla 2018).

            (17)  Obežník č. 24/2001-Cus. 20. apríl, 2001 F.NO.605/47/2001-DBK, vláda Indie, ministerstvo financií, oddelenie pre príjmy, vyhlásenie na základe pravidla 12 ods. 1 písm. a) bodu ii) pravidla vrátenia na využitie sadzieb vrátenia pre všetky odvetvia. Pozri najmä oddiely 2 a 3 vyhlásenia na základe pravidla 12 ods. 1 písm. a) bod ii) pravidla vrátenia na využitie sadzieb vrátenia pre všetky odvetvia; k dispozícii na adrese: http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-circulars/cs-circulars-2001/24-2001-cus, konzultované 7. júna 2018.

            (18)  Oznámením indickej vlády č. 110/2015 – CUSTOMS (N.T.) zo 16. novembra 2015 sa stanovuje, že sadzba DDS uplatniteľná na hodnotu FOB vývozu PET (klasifikovaného pod colnou položkou 390701) je 1,9 % s účinnosťou od 23 novembra 2015. Pozri http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2015/cs-nt2015/csnt110-2015 a prílohu s tabuľkou http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/dbk-schdule/dbk-sch2015.pdf (konzultované 13. júla 2018).

            (19)  Oznámením indickej vlády č. 131/2016 – CUSTOMS (N.T.) z 31. októbra 2016 sa stanovuje, že sadzba DDS uplatniteľná na hodnotu FOB vývozu PET (klasifikovaného pod colnou položkou 3907) je 1,5 % s účinnosťou od 15 novembra 2016. Pozri http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2016/cs-nt2016/csnt131-u-2016.pdf a prílohu s tabuľkou http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/dbk-schdule/dbk-sch2016.pdf (konzultované 13. júla 2018).

            (20)  Tento prvok je zdôraznený v príslušnom súbore právnych predpisov a pravidiel uplatniteľných na systém, napríklad v obežníku č. 24/2001 Cus. 20. apríl, 2001 F.NO.605/47/2001-DBK, vláda Indie, ministerstvo financií, oddelenie pre príjmy, vyhlásenie na základe pravidla 12 ods. 1 písm. a) bodu ii) pravidla vrátenia na využitie sadzieb vrátenia pre všetky odvetvia. C; k dispozícii na adrese: http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-circulars/cs-circulars-2001/24-2001-cus, konzultované 7. júna 2018; zvlášť oddiely 2 a 3 vyhlásenia na základe pravidla 12 ods. 1 písm. a) bod ii) pravidla vrátenia na využitie sadzieb vrátenia pre všetky odvetvia.

            (21)  Sadzby systému DDS sú k dispozícii na webovom sídle http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/dbk-schdule/dbk-idx (konzultované 4. júna 2018).

            (22)  Sadzby systému MEIS sú k dispozícii na adrese http://dgftcom.nic.in/licasp/MEIS/meisitemdetail2016.asp pod kódom ITC 3907 (konzultované 4. júna 2018).


title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/1565 zo 17. októbra 2018 o povolení prípravku s obsahom endo-1,4-beta-mananázy produkovanej baktériou Paenibacillus lentus (DSM 28088) ako kŕmnej doplnkovej látky pre kurčatá vo výkrme, kurčatá chované na znášku a zriedkavé druhy hydiny iné ako nosnice, morky vo výkrme, morky chované na plemeno, odstavené prasiatka, ošípané vo výkrme a zriedkavé druhy ošípaných (držiteľ povolenia – Elanco GmbH) (Text s významom pre EHP)

text:
                  19.10.2018

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 262/24

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2018/1565
         zo 17. októbra 2018
         o povolení prípravku s obsahom endo-1,4-beta-mananázy produkovanej baktériou Paenibacillus lentus (DSM 28088) ako kŕmnej doplnkovej látky pre kurčatá vo výkrme, kurčatá chované na znášku a zriedkavé druhy hydiny iné ako nosnice, morky vo výkrme, morky chované na plemeno, odstavené prasiatka, ošípané vo výkrme a zriedkavé druhy ošípaných (držiteľ povolenia – Elanco GmbH)
         (Text s významom pre EHP)
         EURÓPSKA KOMISIA,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
         so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 z 22. septembra 2003 o doplnkových látkach určených na používanie vo výžive zvierat (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
         keďže:

                     (1)

                     V nariadení (ES) č. 1831/2003 sa stanovuje povoľovanie doplnkových látok určených na používanie vo výžive zvierat, ako aj dôvody a postupy udeľovania takýchto povolení.

                     (2)

                     V súlade s článkom 7 nariadenia (ES) č. 1831/2003 bola predložená žiadosť o povolenie prípravku s obsahom endo-1,4-beta-mananázy produkovanej baktériou Paenibacillus lentus (DSM 28088). K žiadosti boli priložené údaje a doklady vyžadované podľa článku 7 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1831/2003.

                     (3)

                     Žiadosť sa týka povolenia prípravku s obsahom endo-1,4-beta-mananázy produkovanej baktériou Paenibacillus lentus (DSM 28088) ako kŕmnej doplnkovej látky pre kurčatá vo výkrme, kurčatá chované na znášku a zriedkavé druhy hydiny iné ako nosnice, morky vo výkrme, morky chované na plemeno, odstavené prasiatka, ošípané vo výkrme a zriedkavé druhy ošípaných, ktorá sa má zaradiť do kategórie doplnkových látok „zootechnické doplnkové látky“.

                     (4)

                     Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) vo svojich stanoviskách zo 7. decembra 2016 (2) a 17. apríla 2018 (3) skonštatoval, že prípravok s obsahom endo-1,4-beta-mananázy produkovanej baktériou Paenibacillus lentus (DSM 28088) nemá za navrhovaných podmienok používania negatívny účinok na zdravie zvierat, zdravie ľudí ani životné prostredie. Úrad takisto dospel k záveru, že táto doplnková látka sa považuje za účinnú, pokiaľ ide o kurčatá vo výkrme, morky vo výkrme, odstavené prasiatka, ošípané vo výkrme a zriedkavé druhy ošípaných. Úrad skonštatoval, že tieto závery možno rozšíriť aj na kurčatá chované na znášku, ako aj na morky chované na plemeno a možno ich extrapolovať aj na zriedkavé druhy hydiny vo výkrme a zriedkavé druhy hydiny chované na plemeno alebo na znášku. Úrad nepovažuje za potrebné stanoviť osobitné požiadavky na monitorovanie po umiestnení na trh. Zároveň overil správu o metóde analýzy kŕmnej doplnkovej látky v krmive predloženú referenčným laboratóriom zriadeným nariadením (ES) č. 1831/2003.

                     (5)

                     Z posúdenia prípravku s obsahom endo-1,4-beta-mananázy produkovanej baktériou Paenibacillus lentus (DSM 28088) vyplýva, že podmienky povolenia, ako sa stanovuje v článku 5 nariadenia (ES) č. 1831/2003, sú splnené. Používanie uvedeného prípravku by sa preto malo povoliť podľa prílohy k tomuto nariadeniu.

                     (6)

                     Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,

               PRIJALA TOTO NARIADENIE:

            Článok 1
            Prípravok špecifikovaný v prílohe, ktorý patrí do kategórie doplnkových látok „zootechnické doplnkové látky“ a do funkčnej skupiny „látky zvyšujúce stráviteľnosť“, sa za podmienok stanovených v prílohe povoľuje ako doplnková látka vo výžive zvierat.

            Článok 2
            Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

            Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
            V Bruseli 17. októbra 2018

                  Za Komisiu

                  predseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 29.

            (2)  Vestník EFSA (EFSA Journal) (2017) 15(1):4677.

            (3)  Vestník EFSA (EFSA Journal) (2018) 16(5):5270.

            PRÍLOHA

                        Identifikačné číslo doplnkovej látky

                        Názov/meno držiteľa povolenia

                        Doplnková látka

                        Zloženie, chemický vzorec, opis, analytická metóda

                        Druh alebo kategória zvierat

                        Maximálny vek

                        Minimálny obsah

                        Maximálny obsah

                        Iné ustanovenia

                        Koniec platnosti povolenia

                        Jednotky aktivity/kg kompletného krmiva s obsahom vlhkosti 12 %

                           Kategória zootechnických doplnkových látok. Funkčná skupina: látky zvyšujúce stráviteľnosť

                        4a29

                        Elanco GmbH

                        endo-1,4-beta-manáza
                        ES 3.2.1.78

                           Zloženie doplnkovej látky

                        Prípravok s obsahom endo-1,4-beta-mananázy produkovanej baktériou Paenibacillus lentus (DSM 28088) s minimálnou aktivitou:

                                    —

                                    1,6 × 108 U (1)/g v tuhej forme,

                                    —

                                    5,9 × 108 U/g v tekutej forme.

                           Charakteristika účinnej látky

                        endo-1,4-beta-mananáza produkovaná baktériou Paenibacillus lentus (DSM 28088)

                           Analytické metódy
                            (2)

                        Na kvantifikáciu endo-1,4-beta-mananázy v kŕmnej doplnkovej látke, premixoch a krmivách:
                        kolorimetrické metódy založené na enzymatickej hydrolýze a reakcii redukujúcich cukrov (ekvivalent manózy) s kyselinou 3,5-dinitrosalicylovou (DNS)

                        kurčatá vo výkrme
                        kurčatá chované na znášku
                        zriedkavé druhy hydiny okrem nosníc

                        —

                        32 000  U

                        —

                                    1.

                                    V návode na použitie doplnkovej látky a premixov sa musia uviesť podmienky skladovania a stability pri tepelnom ošetrení.

                                    2.

                                    Pre používateľov doplnkovej látky a premixov stanovia prevádzkovatelia krmivárskych podnikov prevádzkové postupy a organizačné opatrenia s cieľom riešiť potenciálne riziká pri ich používaní. Ak uvedené riziká nemožno takýmito postupmi a opatreniami odstrániť alebo znížiť na minimum, doplnková látka a premixy sa musia používať s osobnými ochrannými prostriedkami vrátane prostriedkov na ochranu pokožky a dýchacích ciest.

                                    3.

                                    Na použitie pri odstavených prasiatkach s hmotnosťou približne do 35 kg.

                        8. novembra 2028

                        morky vo výkrme
                        morky chované na plemeno

                        48 000  U

                        odstavené prasiatka

                        48 000  U

                        ošípané vo výkrme
                        zriedkavé druhy ošípaných vo výkrme

                        32 000  U

               (1)  1 U je množstvo enzýmu, ktoré uvoľní 0,72 mikrogramov redukujúcich cukrov (ekvivalenty manózy) zo substrátu obsahujúceho manán (karobová guma) za minútu pri pH 7 a teplote 40 °C.

               (2)  Podrobné informácie o analytických metódach sú k dispozícii na tejto adrese referenčného laboratória pre kŕmne doplnkové látky: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.