title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1267 z 26. júla 2019, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz volfrámových elektród s pôvodom v Čínskej ľudovej republike po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/1036

text:
                  29.7.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 200/4

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2019/1267
         z 26. júla 2019,
         ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz volfrámových elektród s pôvodom v Čínskej ľudovej republike po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/1036
         EURÓPSKA KOMISIA,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
         so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1), a najmä na jeho článok 11 ods. 2,
         keďže:
         1.   POSTUP

         1.1.   Platné opatrenia

                     (1)

                     V marci 2007 Rada po antidumpingovom prešetrovaní (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) nariadením (ES) č. 260/2007 (2) (ďalej len „konečné nariadenie“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých volfrámových elektród, v súčasnosti patriacich pod číselné znaky KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 80 (kódy TARIC 8101991010 a 8515908010) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“).

                     (2)

                     Konečným nariadením sa uložilo antidumpingové clo so sadzbami v rozpätí od 17,0 % do 41,0 % na dovoz od spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky a so sadzbou 63,5 % na dovoz od všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov v ČĽR.

                     (3)

                     Rada po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti (ďalej len „predchádzajúce revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti“) rozhodla vykonávacím nariadením (EÚ) č. 508/2013 (3) o zachovaní platného antidumpingového cla.

               1.2.   Začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti

                     (4)

                     Komisia uverejnila 2. septembra 2017 oznámenie o blížiacom sa uplynutí platnosti platných antidumpingových opatrení na dovoz volfrámových elektród s pôvodom v ČĽR v Úradnom vestníku Európskej únie (4).

                     (5)

                     Dňa 27. februára 2018 dvaja výrobcovia z Únie (Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH a Plansee SE) (ďalej len „žiadatelia“), ktorí predstavujú 100 % celkovej výroby volfrámových elektród v Európskej únii (ďalej len „Únia“), podali žiadosť o revízne prešetrovanie v súlade s článkom 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (5) (ďalej len „základné nariadenie“).

                     (6)

                     Žiadatelia svoju žiadosť odôvodnili tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne malo za následok pokračovanie alebo opätovný výskyt dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

                     (7)

                     Keďže Komisia stanovila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti, 31. mája 2018 uverejnila oznámenie o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti v Úradnom vestníku Európskej únie (6) (ďalej len „oznámenie o začatí revízneho prešetrovania“).

               1.3.   Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie

                     (8)

                     Prešetrovanie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2017 do 31. marca 2018 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“).

                     (9)

                     Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2014 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

               1.4.   Zainteresované strany

                     (10)

                     V oznámení o začatí revízneho prešetrovania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa na ňu obrátili s cieľom zúčastniť sa na prešetrovaní. Komisia okrem toho osobitne informovala žiadateľov, známych dovozcov a používateľov volfrámových elektród v Únii, orgány v ČĽR a známych vyvážajúcich výrobcov v ČĽR o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti a vyzvala ich na spoluprácu.

                     (11)

                     Všetky zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach. Neboli doručené žiadne pripomienky k začatiu prešetrovania ani žiadosti o vypočutie.

               1.5.   Výber vzorky

                     (12)

                     Komisia vo svojom oznámení o začatí revízneho prešetrovania uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vybrať vzorku zainteresovaných strán.

               1.5.1.   Výber vzorky neprepojených dovozcov

                     (13)

                     Komisia v oznámení o začatí revízneho prešetrovania vyzvala dovozcov, aby sa prihlásili a poskytli konkrétne informácie potrebné na to, aby rozhodla o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpila.

                     (14)

                     Zo 46 neprepojených dovozcov, ktorých oslovila, sa prihlásilo päť spoločností. Dve z nich však v období revízneho prešetrovania nedovážali volfrámové elektródy s pôvodom v ČĽR a tri zvyšné spoločnosti o sebe tvrdili, že sú používatelia, nie dovozcovia, a iba jedna z nich prejavila záujem byť zainteresovanou stranou. Jeden ďalší dovozca sa ozval v neskoršom štádiu prešetrovania a bolo mu priznané postavenie zainteresovanej strany. Nevybrala sa preto žiadna vzorka dovozcov.

               1.5.2.   Výber vzorky výrobcov v ČĽR

                     (15)

                     Aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a ak áno, aby mohla vzorku vybrať, požiadala všetkých známych výrobcov v ČĽR, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí revízneho prešetrovania. Komisia okrem toho požiadala zastupiteľský úrad ČĽR pri Európskej únii, aby určil a/alebo oslovil prípadných iných výrobcov v ČĽR, ktorí by mohli mať záujem o účasť na prešetrovaní.

                     (16)

                     Požadované informácie poskytli traja výrobcovia v ČĽR, ktorí zároveň súhlasili so zaradením do vzorky. Komisia vzhľadom na nízky počet spolupracujúcich výrobcov rozhodla, že výber vzorky nie je potrebný, a požiadala všetkých čínskych výrobcov, ktorí poskytli odpovede na účely výberu vzorky, aby vyplnili dotazník.

               1.6.   Používatelia

                     (17)

                     Komisia v oznámení o začatí revízneho prešetrovania vyzvala používateľov, aby sa prihlásili a spolupracovali. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 14, prihlásili sa traja používatelia, ale iba jeden chcel byť zaevidovaný ako zainteresovaná strana.

               1.7.   Vyplnené dotazníky

                     (18)

                     Komisia poslala dotazníky dvom výrobcom z Únie, trom výrobcom z ČĽR, ktorí sa prihlásili do výberu vzorky, a vláde Čínskej ľudovej republiky (ďalej len „čínska vláda“). Vyplnené dotazníky boli doručené iba od dvoch výrobcov z Únie a od jednej čínskej spoločnosti, Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd. Táto spoločnosť bola v minulosti výrobcom prešetrovaného výrobku vymedzeného v odôvodnení 32, ale v súčasnosti výrobu pozastavila a vykonáva iba obchodné činnosti.

                     (19)

                     Čínska vláda ani výrobcovia (7) prešetrovaného výrobku z ČĽR (bez ohľadu na to, či výrobok vyvážali) tak vôbec nespolupracovali. Komisia informovala výrobcov o dôsledkoch nedostatočnej spolupráce; napriek tomu však pri prešetrovaní nespolupracoval žiadny výrobca.

               1.8.   Overovanie na mieste

                     (20)

                     Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu a ujmy a na stanovenie záujmu Únie. Overovanie na mieste podľa článku 16 základného nariadenia sa uskutočnilo v priestoroch týchto spoločností:

                                       Výrobcovia z Únie

                                             —

                                             Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Traunstein, Nemecko,

                                             —

                                             Plansee SE, Reutte, Rakúsko,

                                       Vývozca v ČĽR

                                             —

                                             Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd., Pao-ťi, provincia Šen-si, ČĽR.

               1.9.   Postup na určenie normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia

                     (21)

                     Keďže pri začatí prešetrovania boli dostupné dostatočné dôkazy nasvedčujúce existencii výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, Komisia považovala za vhodné začať prešetrovanie na základe článku 2 ods. 6a základného nariadenia.

                     (22)

                     Komisia preto v záujme zhromaždenia údajov potrebných na prípadné uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia vyzvala v oznámení o začatí revízneho prešetrovania všetkých známych výrobcov z ČĽR, aby poskytli informácie požadované v prílohe III k oznámeniu o začatí revízneho prešetrovania v súvislosti so vstupmi používanými na výrobu prešetrovaného výrobku. V tejto súvislosti poskytli informácie dvaja čínski výrobcovia.

                     (23)

                     Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 18, Komisia v snahe získať informácie, ktoré považuje za potrebné na účely svojho prešetrovania v súvislosti s údajnými výraznými deformáciami v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, zaslala dotazník aj čínskej vláde. Od čínskej vlády neprišla žiadna odpoveď.

                     (24)

                     V oznámení o začatí revízneho prešetrovania Komisia okrem toho vyzvala všetky zainteresované strany, aby do 37 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy, ktoré sa týkajú vhodnosti uplatnenia článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Čínska vláda ani vyvážajúci výrobcovia v ČĽR v tejto súvislosti nepredložili žiadne informácie ani ďalšie dôkazy.

                     (25)

                     V oznámení o začatí revízneho prešetrovania Komisia takisto uviedla, že vzhľadom na dostupné dôkazy by mohlo byť potrebné vybrať vhodnú reprezentatívnu krajinu podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia na účely určenia normálnej hodnoty na základe nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt.

                     (26)

                     Komisia 8. novembra 2018 sprístupnila prvú poznámku k spisu (ďalej len „poznámka z 8. novembra 2018“) s cieľom získať stanoviská zainteresovaných strán k relevantným zdrojom, ktoré by mohla použiť na určenie normálnej hodnoty. Poznámka z 8. novembra 2018 obsahovala zoznam všetkých výrobných faktorov, ako napríklad materiál, energiu a pracovnú silu, ktoré vyvážajúci výrobcovia používajú pri výrobe prešetrovaného výrobku. Útvary Komisie okrem toho na základe kritérií výberu nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt v tomto štádiu identifikovali ako potenciálne reprezentatívne krajiny Brazíliu, Mexiko, Rusko a Turecko. V poznámke z 8. novembra 2018 sa ďalej uvádzalo, že pre náklady na hlavnú surovinu sa zamýšľa použiť medzinárodné referenčné hodnoty.

                     (27)

                     Všetky zainteresované strany mali príležitosť vyjadriť do desiatich dní svoje pripomienky. Pripomienky predložili dvaja výrobcovia z Únie. Výrobné odvetvie Únie konkrétne tvrdilo, že náklady v Turecku predstavujú lepší základ než údaje z Mexika, Brazílie či Ruska.

                     (28)

                     Komisia sa pripomienkami, ktoré poslali daní dvaja výrobcovia z Únie, zaoberala v druhej poznámke k zdrojom na určenie normálnej hodnoty zo 6. marca 2019 (ďalej len „poznámka zo 6. marca 2019“). V poznámke zo 6. marca 2019 bolo na základe informácií dostupných v danom štádiu za najvhodnejšiu reprezentatívnu krajinu podľa článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážky základného nariadenia určené Turecko. V poznámke zo 6. marca 2019 sa ďalej uvádzalo, že v súvislosti s nákladmi práce a nákladmi na elektrickú energiu Komisia zamýšľa použiť údaje, ktoré uverejnil turecký štatistický úrad. Okrem toho bolo uvedené, že na základe dostupných informácií sa zdá, že prešetrovaný výrobok sa nevyrábal nikde inde mimo ČĽR a Únie. Komisia preto uviedla, že pokiaľ ide o režijné náklady spojené s výrobou, administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk, má v úmysle použiť verejne dostupné údaje dvoch spolupracujúcich výrobcov z Únie. Pokiaľ ide o čistú cenu suroviny [oxid volfrámový v dodekavolfrámane amónnom (z angl. ammonium paratungstate, APT)], použije sa medzinárodná referenčná hodnota podľa Platts Metals Week, ktorú vydáva stredisko National Minerals Information Centre Geologického ústavu USA (U.S. Geological Survey).

                     (29)

                     Všetky zainteresované strany mali príležitosť vyjadriť do desiatich dní svoje pripomienky, neboli však doručené žiadne.

               1.9.1.   Ďalší postup

                     (30)

                     Komisia 6. mája 2019 zverejnila základné skutočnosti a úvahy, na základe ktorých zamýšľala zachovať antidumpingové clá (ďalej len „konečné poskytnutie informácií“). Všetkým stranám sa poskytla lehota, v rámci ktorej mohli predložiť svoje pripomienky k poskytnutým informáciám a požiadať o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

                     (31)

                     Jedna strana predložila pripomienky, pričom poukázala na skutočnosti, ktoré sú v tomto nariadení už náležite vysvetlené. Neboli doručené žiadne žiadosti o vypočutie.

               2.   PREŠETROVANÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

         2.1.   Prešetrovaný výrobok

                     (32)

                     Výrobok, ktorý je predmetom tohto revízneho prešetrovania, je rovnaký ako v pôvodnom prešetrovaní, a to volfrámové zváracie elektródy vrátane volfrámových tyčí a prútov pre zváracie elektródy, ktoré obsahujú najmenej 94 hmotnostných % volfrámu, iné ako získané jednoduchým spekaním, tiež upravené do stanovenej dĺžky, v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 80 (kódy TARIC 8101991010 a 8515908010) (ďalej len „prešetrovaný výrobok“).

                     (33)

                     Prešetrovaný výrobok sa používa pri zváraní a podobných procesoch vrátane zvárania elektrickým oblúkom v ochrannej atmosfére pomocou volfrámovej elektródy, zvárania plazmovým oblúkom a rezania plazmou. Tieto procesy sa využívajú v širokom spektre priemyselných odvetví, ako je stavebníctvo, stavba lodí, výroba automobilov, námorné, chemické a jadrové inžinierstvo, letectvo, ako aj v ropovodoch a plynovodoch. Vzhľadom na fyzické a chemické vlastnosti a zameniteľnosť jednotlivých druhov výrobku z hľadiska používateľa sa na účely tohto konania považujú všetky volfrámové elektródy za jeden výrobok.

               2.2.   Podobný výrobok

                     (34)

                     K podobnému výrobku nepredložila pripomienky žiadna zainteresovaná strana. A tak, ako sa zistilo v pôvodnom prešetrovaní, v tomto revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti sa potvrdilo, že výrobok vyrábaný a predávaný na domácich trhoch ČĽR a výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobcami z Únie majú rovnaké základné fyzické a technické vlastnosti a konečné použitia. Preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

               3.   PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA DUMPINGU

         3.1.   Predbežné poznámky týkajúce sa ČĽR

                     (35)

                     V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia Komisia skúmala, či je pravdepodobné, že uplynutie platnosti platných opatrení by viedlo k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu z ČĽR.

                     (36)

                     Ako sa uvádza v odôvodneniach 18 a 19, ani jeden čínsky výrobca pri tomto prešetrovaní nespolupracoval. Čínski výrobcovia nepredložili vyplnené dotazníky, a teda ani údaje o vývozných cenách a nákladoch, cenách a nákladoch na domácom trhu, kapacite, výrobe, investíciách atď. Rovnako čínska vláda a čínski výrobcovia nepredložili žiadne pripomienky k dôkazom uvedeným v spise vrátane správy. Komisia sa preto v súlade s článkom 18 základného nariadenia uchýlila k použitiu dostupných skutočností.

                     (37)

                     Komisia informovala čínske orgány a obidvoch čínskych výrobcov, ktorí sa prihlásili do výberu vzorky, o uplatnení článku 18 základného nariadenia a poskytla im možnosť predložiť pripomienky. Neboli doručené žiadne pripomienky, ktoré by mohli zmeniť použitie článku 18 základného nariadenia.

                     (38)

                     Na základe toho zistenia týkajúce sa pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu, ktoré sú uvedené ďalej v texte, vychádzajú v súlade s článkom 18 základného nariadenia z dostupných skutočností, najmä z informácií uvedených v žiadosti, z podaní predložených zainteresovanými stranami a zo štatistických údajov dostupných v databáze podľa článku 14 ods. 6 základného nariadenia a z ďalších verejných zdrojov špecifikovaných v prípade potreby ďalej v texte.

               3.2.   Dumping počas obdobia revízneho prešetrovania

                     (39)

                     Zo štatistických údajov z databázy podľa článku 14 ods. 6 základného nariadenia vyplýva, že v období revízneho prešetrovania bolo do Únie z ČĽR dovezených 45 000 – 50 000 kg volfrámových elektród, čo predstavuje 40 – 50 % z celkovej spotreby v Únii. Komisia tak dospela k záveru, že skutočný dovoz počas obdobia revízneho prešetrovania bol reprezentatívny, a preto skúmala, či počas obdobia revízneho prešetrovania dumping pokračoval.

               3.3.   Normálna hodnota

                     (40)

                     Podľa článku 2 ods. 1 základného nariadenia „[n]ormálna hodnota je spravidla založená na cenách zaplatených alebo obvykle platených v bežnom obchode nezávislými zákazníkmi v krajine vývozu“.

                     (41)

                     Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, „ak sa […] zistí, že vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle písmena b) vo vyvážajúcej krajine nie je vhodné použiť domáce ceny a náklady v tejto krajine, normálna hodnota sa vytvorí výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty“, a táto vytvorená normálna hodnota „musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk“. Ako sa bližšie vysvetľuje ďalej v texte, Komisia v súčasnom prešetrovaní dospela k záveru, že na základe dostupných dôkazov a vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu zo strany čínskej vlády a vyvážajúcich výrobcov bolo vhodné uplatniť článok 2 ods. 6a základného nariadenia.

               3.3.1.   Existencia výrazných deformácií

         3.3.1.1.   Úvod

                     (42)

                     V súlade s článkom 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia: „Výrazné deformácie sú deformácie, ku ktorým dochádza vtedy, keď vykazované ceny alebo náklady vrátane nákladov na suroviny a energiu nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, pretože sú ovplyvnené značným zasahovaním vlády. Pri vyhodnocovaní existencie výrazných deformácií sa prihliada okrem iného na potenciálne dôsledky jedného alebo viacerých z týchto faktorov:

                                 —

                                    príslušný trh zásobovaný do značnej miery podnikmi, ktoré vlastnia, ovládajú, nad ktorými vykonávajú dozor alebo ktoré usmerňujú orgány vyvážajúcej krajiny,

                                 —

                                    prítomnosť štátu vo firmách, ktorá mu umožňuje zasahovať do cien alebo nákladov,

                                 —

                                    diskriminačné verejné politiky alebo opatrenia v prospech domácich dodávateľov alebo iné ovplyvňovanie síl voľného trhu,

                                 —

                                    neexistencia, diskriminačné uplatňovanie alebo nedostatočné presadzovanie predpisov z oblasti konkurzného práva, práva obchodných spoločností alebo majetkového práva,

                                 —

                                    deformácia mzdových nákladov,

                                 —

                                    prístup k finančným prostriedkom poskytovaným inštitúciami, ktoré plnia ciele verejnej politiky alebo iným spôsobom nekonajú nezávisle od štátu.“

                     (43)

                     Podľa článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia sa v posúdení existencie výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) okrem iného zohľadní neúplný zoznam prvkov uvedených v predchádzajúcom ustanovení. Podľa článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia sa pri posudzovaní existencie výrazných deformácií prihliada na potenciálny vplyv jedného alebo viacerých z týchto prvkov na ceny a náklady v krajine vyvážajúcej dotknutý výrobok. Keďže tento zoznam nie je kumulatívny, na zistenie výrazných deformácií sa nemusí prihliadať na všetky prvky. Pri posudzovaní rôznych prvkov zo zoznamu sa navyše môžu použiť tie isté faktické okolnosti. Každý záver v súvislosti s výraznými deformáciami v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) však musí byť založený na všetkých dôkazoch, ktoré sú k dispozícii. Pri celkovom posúdení existencie deformácií sa môže zohľadniť aj všeobecný kontext a situácia vo vyvážajúcej krajine, najmä ak základné prvky hospodárskeho a administratívneho nastavenia vyvážajúcej krajiny dávajú vláde podstatné právomoci zasahovať do trhových síl, čo potom poukazuje na skutočnosť, že ceny a náklady nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl.

                     (44)

                     V článku 2 ods. 6a písm. c) základného nariadenia sa stanovuje, že v prípade, „[a]k má Komisia informácie o odôvodnených známkach možnej existencie výrazných deformácií uvedených v písmene b) v určitej krajine alebo v určitom odvetví v danej krajine a ak je to vhodné na účinné uplatňovanie tohto nariadenia, Komisia vypracuje, zverejní a pravidelne aktualizuje správu s opisom trhových podmienok uvedených v písmene b) v danej krajine alebo odvetví“.

                     (45)

                     Zainteresované strany boli v čase začatia konania vyzvané, aby vyvrátili, pripomienkovali alebo doplnili dôkazy vo vyšetrovacom spise. Komisia sa v tejto súvislosti opiera o správu (8), ktorá preukazuje existenciu značného zasahovania vlády na viacerých úrovniach hospodárstva vrátane konkrétnych deformácií v kľúčových výrobných faktoroch (ako napr. pozemky, energia, kapitál, suroviny a práca), ako aj v konkrétnych odvetviach (ako napr. oceliarsky a chemický priemysel). Správa bola vo fáze začatia prešetrovania vložená do vyšetrovacieho spisu. Žiadosť obsahovala aj niektoré relevantné dôkazy, ktoré správu dopĺňajú.

                     (46)

                     Žiadateľ sa v žiadosti odvoláva na deformácie v odvetví volfrámu uvedené v správe, a konkrétnejšie na tieto skutočnosti:

                                 —

                                 opatrenia čínskej vlády na obmedzenie kapacity a podporu výrobkov v ďalšom článku: obmedzenia počtu ťažobných a vývozných licencií, výrobné kvóty a ďalšie obmedzenia ťažby a spracovania,

                                 —

                                 plány na zníženie objemu výroby volfrámových koncentrátov, ktoré v roku 2016 oznámili ôsmi veľkí výrobcovia z ČĽR na základe žiadosti Čínskeho združenia odvetvia volfrámu (China Tungsten Industry Association),

                                 —

                                 volfrám je súčasťou 13. päťročného plánu pre nerastné suroviny a je značne regulovaný,

                                 —

                                 na volfrám sa vzťahujú požiadavky na vydanie vývoznej licencie, na základe ktorej môžu s volfrámom obchodovať iba určité štátne obchodné podniky,

                                 —

                                 vývozné kvóty, a

                                 —

                                 hromadenie zásob.

                     (47)

                     Komisia preskúmala, či vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia je, resp. nie je vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu v ČĽR. Komisia toto preskúmanie vykonala na základe dôkazov dostupných v spise vrátane dôkazov uvedených v správe, ktorá vychádza z verejne dostupných zdrojov, predovšetkým z čínskych právnych predpisov, zo zverejnených oficiálnych dokumentov týkajúcich sa čínskej politiky, zo správ, ktoré vydali medzinárodné organizácie, a zo štúdií a článkov akademických pracovníkov, ktoré sú osobitne uvedené v správe. Uvedená analýza bola zameraná na preskúmanie značného zasahovania vlády do hospodárstva krajiny vo všeobecnosti, ale aj konkrétnej situácie na trhu v danom odvetví vrátane prešetrovaného výrobku.

                     (48)

                     Ako sa uvádza v odôvodneniach 18 a 19, čínska vláda ani čínski výrobcovia nepredložili pripomienky ani neposkytli dôkazy na podporu alebo vyvrátenie existujúcich dôkazov v spise vrátane správy, ako ani ďalších dôkazov predložených žiadateľmi o existencii výrazných deformácií a/alebo o vhodnosti uplatnenia článku 2 ods. 6a základného nariadenia v predmetnom prípade.

               3.3.1.2.   Výrazné deformácie, ktoré ovplyvňujú ceny a náklady na domácom trhu v ČĽR: všeobecný hospodársky kontext

                     (49)

                     Čínsky hospodársky systém je založený na koncepcii „socialistického trhového hospodárstva“. Táto koncepcia je zakotvená v čínskej ústave a určuje spôsob správy hospodárskych záležitostí v ČĽR. Hlavnou zásadou je „socialistické verejné vlastníctvo výrobných prostriedkov, najmä všeľudové vlastníctvo a kolektívne vlastníctvo pracujúceho ľudu“. Štátne hospodárstvo sa považuje za „vedúcu silu národného hospodárstva“ a štát má mandát na „zabezpečenie jeho konsolidácie a rastu“ (9). Celkové nastavenie čínskeho hospodárstva preto nielenže umožňuje značné zasahovanie vlády do ekonomiky, ale takéto zasahovanie je výslovne nariadené. Koncepcia nadradenosti verejného vlastníctva nad súkromným vlastníctvom preniká celým právnym systémom a zdôrazňuje sa ako všeobecná zásada vo všetkých kľúčových právnych predpisoch. Najlepším príkladom sú čínsky zákon o vlastníctve: odkazuje sa v ňom na primárne štádium socializmu a štát sa v ňom poveruje, aby presadzoval základný hospodársky systém, v ktorom zohráva dominantnú úlohu verejné vlastníctvo. Iné formy vlastníctva sú tolerované, pričom právny poriadok im umožňuje, aby sa rozvíjali sa popri štátnom vlastníctve (10).

                     (50)

                     Okrem toho sa podľa čínskeho právneho poriadku socialistické trhové hospodárstvo rozvíja pod vedením Komunistickej strany Číny. Štruktúry čínskeho štátu a Komunistickej strany Číny sú vzájomne prepojené na každej úrovni (právnej, inštitucionálnej a personálnej) a vytvárajú mimoriadne komplexnú štruktúru, v ktorej sa úlohy Komunistickej strany Číny a štátu nedajú oddeliť. Po zmene čínskej ústavy v marci 2018 sa na vedúcu úlohu Komunistickej strany Číny kladie ešte väčší dôraz, čo potvrdzuje aj text článku 1 ústavy. Za pôvodnú prvú vetu ustanovenia: „Socialistické zriadenie je základným systémom Čínskej ľudovej republiky“, bola doplnená nová, druhá veta, ktorá znie takto: „Určujúcim prvkom socializmu charakteristického pre Čínu je vedúca úloha Komunistickej strany Číny.“ (11) Dokladá to kontrolu Komunistickej strany Číny nad hospodárskym systémom v ČĽR. Táto kontrola je neoddeliteľnou súčasťou čínskeho systému a presahuje to, čo je obvyklé v iných krajinách, v ktorých vlády uplatňujú rozsiahlu makroekonomickú kontrolu v rámci hraníc určených voľným pôsobením trhových síl.

                     (51)

                     Čínsky štát uplatňuje intervenčnú hospodársku politiku pri plnení cieľov, ktoré sa viac zhodujú s politickým programom stanoveným Komunistickou stranou Číny, než zohľadňujú prevládajúce ekonomické podmienky na voľnom trhu (12). Intervenčné ekonomické nástroje uplatňované čínskymi orgánmi sú rôznorodé a zahŕňajú aj systém priemyselného plánovania, finančný systém a uplatňujú sa aj na úrovni regulačného prostredia.

                     (52)

                     Po prvé, na úrovni celkovej administratívnej kontroly sa spravovanie čínskeho hospodárstva riadi komplexným systémom priemyselného plánovania, ktoré ovplyvňuje všetky ekonomické činnosti v krajine. Všetky tieto plány zahŕňajú komplexnú a zložitú sústavu odvetví a prierezových politík a sú prítomné na všetkých úrovniach štátnej správy. Plány na úrovni provincií sú podrobné, zatiaľ čo v národných plánoch sa stanovujú širšie ciele. V plánoch sú vymedzené aj prostriedky na podporu príslušných priemyselných odvetví/sektorov a časové rámce, v ktorých sa majú ciele dosiahnuť. V niektorých plánoch sa uvádzajú konkrétne vyjadrené ciele z hľadiska objemu výroby. Na základe týchto plánov sa jednotlivé priemyselné odvetvia a/alebo projekty zvolia za (pozitívne alebo negatívne) priority v súlade s prioritami vlády a priradia sa im konkrétne rozvojové ciele (modernizácia priemyslu, expanzia do zahraničia atď.). Hospodárske subjekty, súkromné, ako aj štátom vlastnené, musia efektívne prispôsobovať svoje podnikateľské činnosti reáliám, ktoré ukladá systém plánovania. Záväznosť plánov a skutočnosť, že príslušné čínske orgány na všetkých úrovniach verejnej správy sa pridŕžajú systému plánov a zodpovedajúcim spôsobom využívajú právomoci, ktoré im boli zverené, nútia hospodárske subjekty, aby plnili priority stanovené v plánoch (pozri aj oddiel 3.3.1.5 ďalej) (13).

                     (53)

                     Po druhé, na úrovni prideľovania finančných prostriedkov ovládajú finančný systém Číny štátom vlastnené komerčné banky. Tieto banky musia pri vytváraní a vykonávaní svojich úverových politík postupovať v súlade s cieľmi priemyselnej politiky vlády namiesto toho, aby v prvom rade posúdili ekonomické prínosy daného projektu (pozri aj oddiel 3.3.1.8) (14). To isté platí aj vo vzťahu k ostatným zložkám čínskeho finančného systému, ako napr. akciové trhy, trhy s dlhopismi, trhy so súkromným vlastným kapitálom atď. Aj keď ich význam je v porovnaní s bankovým sektorom menší, tieto súčasti finančného sektora sú inštitucionálne a prevádzkovo vytvorené spôsobom, ktorý sa nezameriava na maximalizáciu efektívneho fungovania finančných trhov, ale na zabezpečenie kontroly a umožnenie zásahov zo strany vlády a Komunistickej strany Číny (15).

                     (54)

                     Po tretie, na úrovni regulačného prostredia prebieha zasahovanie štátu do hospodárstva viacerými spôsobmi. Napríklad pravidlá verejného obstarávania sa pravidelne používajú na dosahovanie iných politických cieľov než ekonomickej efektívnosti, čím sa oslabujú trhové zásady v tejto oblasti. V platných právnych predpisoch sa konkrétne stanovuje, že verejné obstarávanie sa vykonáva tak, aby sa uľahčilo dosahovanie cieľov vytýčených v štátnych politikách. Povaha týchto cieľov však nie je presne vymedzená, čo rozhodovacím orgánom ponecháva široký priestor na voľné rozhodovanie (16). Podobne aj v oblasti investícií si čínska vláda udržiava značnú kontrolu nad smerovaním a veľkosťou štátnych aj súkromných investícií a značný vplyv v tomto ohľade. Orgány využívajú preverovanie investícií, ako aj rôzne investičné stimuly, obmedzenia a zákazy, ktoré im slúžia ako dôležitý nástroj na podporu cieľov priemyselnej politiky, ako je napr. zachovanie kontroly štátu nad kľúčovými sektormi alebo posilnenie domáceho výrobného odvetvia (17).

                     (55)

                     V stručnosti, čínsky ekonomický model sa zakladá na určitých základných axiómach, ktorými sa ustanovujú a podporujú rôzne zásahy vlády. Takéto značné zasahovanie vlády je v rozpore s voľným pôsobením trhových síl, v dôsledku čoho sa deformuje efektívne rozdeľovanie zdrojov v súlade s trhovými zásadami (18).

               3.3.1.3.   Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) prvej zarážky základného nariadenia: príslušný trh zásobovaný do značnej miery podnikmi, ktoré vlastnia, ovládajú, nad ktorými vykonávajú dozor alebo ktoré usmerňujú orgány vyvážajúcej krajiny

                     (56)

                     Podniky, ktoré vlastní, ovláda a nad ktorými vykonáva dozor alebo ktoré usmerňuje štát, v ČĽR predstavujú podstatnú časť hospodárstva.

                     (57)

                     Pokiaľ ide o otázku vlastníctva štátu, odvetvie volfrámu sa stále vyznačuje veľkou mierou vlastníctva zo strany čínskej vlády. Mnoho veľkých spoločností, ktoré ťažia volfrám, je vo vlastníctve štátu, keďže licencie na ťažbu volfrámu sa zväčša udeľujú štátom vlastneným podnikom (19).

                     (58)

                     Pokiaľ ide o ovládanie podnikov štátom, vláda a Komunistická strana Číny udržujú štruktúry, ktorými zabezpečujú svoj neustály vplyv v podnikoch. Štát (a v mnohých ohľadoch aj Komunistická strana Číny) nielen aktívne formuluje všeobecné hospodárske politiky a dohliada na ich realizáciu jednotlivými podnikmi, ale osobuje si aj právo zúčastňovať sa na ich operatívnom rozhodovaní. Medzi prvky, ktoré poukazujú na existenciu kontroly vlády nad podnikmi v odvetví volfrámu, patria ťažobné licencie, investičné obmedzenia a obmedzenia vývozu (20). Okrem toho sa v 13. päťročnom pláne pre odvetvie výroby neželezných kovov stanovuje veľké množstvo podrobných cieľov a kvót (21).

                     (59)

                     Analýza vykonávania dozoru a usmerňovania v danom odvetví zo strany štátu sa uvádza ďalej v texte v oddieloch 3.3.1.4 a 3.3.1.5. Vysoká miera kontroly a zasahovania vlády do odvetvia volfrámu, ako sa uvádza ďalej, bráni aj súkromným výrobcom v odvetví volfrámu, aby fungovali za trhových podmienok.

                     (60)

                     Komisia na základe uvedených skutočností dospela k záveru, že trh s volfrámovými elektródami v ČĽR bol do značnej miery zásobovaný podnikmi, ktoré ovláda čínska vláda, ktoré podliehajú jej dozoru alebo ktoré usmerňuje.

               3.3.1.4.   Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) druhej zarážky základného nariadenia: prítomnosť štátu vo firmách, ktorá mu umožňuje zasahovať do cien alebo nákladov

                     (61)

                     Čínsky štát môže zasahovať do cien a nákladov prostredníctvom svojej prítomnosti vo firmách. Aj keď právo príslušných štátnych orgánov vymenúvať a odvolávať kľúčových riadiacich pracovníkov v štátom vlastnených podnikoch v súlade s čínskymi právnymi predpismi možno považovať za prostriedok na výkon príslušných vlastníckych práv (22), bunky Komunistickej strany Číny v podnikoch, a to štátnych, ako aj súkromných, sú ďalším kanálom, cez ktorý môže štát zasahovať do obchodných rozhodnutí. Podľa práva obchodných spoločností v Číne sa má v každom podniku zriadiť organizácia Komunistickej strany Číny (ktorú majú podľa ústavy Komunistickej strany Číny tvoriť aspoň traja členovia strany (23)) a podnik má zabezpečiť potrebné podmienky na činnosti straníckej organizácie. Táto požiadavka podľa všetkého nebola v minulosti vždy dodržiavaná ani striktne vymáhaná. Prinajmenšom od roku 2016 však Komunistická strana Číny dôraznejšie uplatňuje svoje požiadavky na kontrolu obchodných rozhodnutí v štátnom vlastnených podnikoch s tým, že ide o politickú zásadu. Podľa určitých informácií Komunistická strana Číny takisto vyvíja tlak na súkromné spoločnosti, aby na prvom mieste presadzovali „patriotizmus“ a dodržiavali stranícku disciplínu (24). Podľa informácií z roku 2017 pôsobili stranícke bunky v 70 % z približne 1,86 milióna súkromných spoločností, pričom organizácie Komunistickej strany Číny vyvíjajú čoraz väčší tlak, aby mali pri obchodných rozhodnutiach v rámci príslušných spoločností posledné slovo (25). Tieto pravidlá sa uplatňujú všeobecne v celom čínskom hospodárstve vrátane odvetvia volfrámu. Považuje sa teda za preukázané, že tieto pravidlá sa uplatňujú aj na výrobcov volfrámových elektród a na dodávateľov ich vstupov.

                     (62)

                     Konkrétne v odvetví volfrámu (vrátane prešetrovaného výrobku) existujú tesné prepojenia medzi rozhodovacími postupmi podnikov pôsobiacich v odvetví a štátom, konkrétnejšie Komunistickou stranou Číny. Výrobcovia v odvetví volfrámu sú združení v Čínskom združení odvetvia volfrámu, ktoré je súčasťou Čínskeho združenia odvetvia neželezných kovov. Čínske združenie odvetvia neželezných kovov sa očividne riadi vládnou politikou, ktorá núti zamestnancov a členov, aby okrem iného sprostredkúvali a plnili ducha dvoch plenárnych zhromaždení – Lianghui (26). Čínske združenie odvetvia volfrámu vykonáva vládne politiky, čo má za následok deformácie nákladov a cien na čínskom trhu. V roku 2016 osem veľkých výrobcov v ČĽR oznámilo, že plánujú znížiť objem výroby volfrámových koncentrátov, Čínske zduženie odvetvia volfrámu požiadalo svojich členov, aby znížili výrobu a čínsky Úrad pre štátne rezervy usporiadal ponukové konanie na nákup volfrámových koncentrátov. Keďže ČĽR vyrába vyše 80 % celosvetového objemu výroby volfrámu, takýto postup má vplyv na čínske, ale aj svetové ceny volfrámu. Po druhé, väčšina kvóty na ťažbu volfrámu je rozdelená medzi šesť hlavných štátom vlastnených podnikov: China Minmetals, Aluminium Corporation of China, China Northern Rare Earth Group High-Tech, Xiamen Tungsten, China Southern Rare Earth Group, Guangdong Rare Earth Industry Group (27). Prítomnosť štátu v odvetví volfrámu v Číne sa tak vykonáva priamo v štátom vlastnených podnikoch, ale aj prostredníctvom Čínskeho združenia odvetvia volfrámu.

                     (63)

                     Na trh má ďalej rušivý vplyv prítomnosť štátu na finančných trhoch a jeho zasahovanie do nich (pozri aj oddiel 3.3.1.8), ako aj do poskytovania surovín a vstupov (28).

                     (64)

                     Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že prítomnosť štátu vo firmách v odvetví volfrámu, ako aj vo finančnom sektore a iných odvetviach vstupov, v kombinácii s rámcom opísaným v oddiele 3.3.1.3 a nasledujúcich oddieloch, umožňuje čínskej vláde zasahovať do cien a nákladov.

               3.3.1.5.   Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) tretej zarážky základného nariadenia: diskriminačné verejné politiky alebo opatrenia v prospech domácich dodávateľov alebo iné ovplyvňovanie síl voľného trhu

                     (65)

                     Smerovanie čínskeho hospodárstva je do značnej miery určované prepracovaným systémom plánovania, ktorý stanovuje priority a určuje ciele, na ktoré sa musia ústredné štátne orgány a miestne samosprávy zamerať. Na všetkých úrovniach štátnej správy sa uplatňujú príslušné plány, ktoré pokrývajú prakticky všetky hospodárske odvetvia, ciele stanovené plánovacími nástrojmi sú záväzné a orgány na každej správnej úrovni monitorujú plnenie plánov príslušnými orgánmi štátnej správy na nižšej úrovni. Vo všeobecnosti vedie v ČĽR systém plánovania k tomu, že zdroje smerujú do odvetví označených ako strategické alebo inak politicky významné namiesto toho, aby boli prideľované v súlade s trhovými silami (29).

                     (66)

                     Čínska vláda dôkladne kontroluje a reguluje odvetvie volfrámu. Túto skutočnosť potvrdzuje 13. päťročný plán pre odvetvie výroby neželezných kovov a 13. päťročný plán pre nerastné suroviny, ale aj právne predpisy týkajúce sa regulácie ťažby a spracovania, vývozu a investovania do odvetvia volfrámu.

                     (67)

                     V 13. päťročnom pláne pre nerastné suroviny sa volfrám uvádza ako jeden z 24 strategických nerastov, ktoré predstavujú „kľúčové prvky makrokontroly nerastných surovín, dohľadu nad nimi a hospodárenia s nimi“ (30). V pláne sa navyše obmedzuje celkový objem ťažby volfrámovej rudy na 120 000 ton ročne (31) a jeho zámerom je stabilizovať rozsah ťažobných činností a konsolidovať volfrámové surovinové základne na juhu Ťiang-si, Chu-nan (Čchen-čou). Ďalším cieľom plánu je, aby stredne veľké bane tvorili viac ako 12 % všetkých baní, a usiluje sa zabezpečiť podnikovú koncentráciu a rozvoj veľkých a stredných baní, ktoré sú konkurencieschopné na trhu (32).

                     (68)

                     V 13. päťročnom pláne pre odvetvie výroby neželezných kovov sa stanovuje cieľ „zlepšiť obmedzenia výroby a mechanizmy ochrany hodnoty týkajúce sa volfrámu atď., [a] primerane prispôsobiť kontrolné ukazovatele objemu ťažby volfrámu a kontrolovať ich“ (33).

                     (69)

                     Volfrám je navyše uvedený v zozname výrobkov, ktoré podliehajú vývozným clám (34), vývozným licenčným požiadavkám (35), ako aj štátom riadenému obchodovaniu (36). To spoločne s prísnymi kontrolami výrobných kvót, ako aj s veľkými rezervami, ktoré uchováva Úrad pre štátne rezervy (37), umožňuje čínskej vláde kontrolovať ponuku volfrámu v Číne.

                     (70)

                     Považuje sa teda za preukázané, že čínska vláda má zavedené verejné politiky, ktoré ovplyvňujú voľné pôsobenie trhových síl, pokiaľ ide o výrobu volfrámu a volfrámových zváracích elektród. Takéto opatrenia bránia normálnemu fungovaniu trhových síl.

                     (71)

                     Komisia navyše konštatuje, že hoci na preukázanie toho, že verejné politiky ovplyvňujú voľné pôsobenie trhových síl v sektore volfrámových elektród nebolo potrebné uskutočniť analýzu týkajúcu sa surovín používaných pri výrobe prešetrovaného výrobku, zistila, že hlavná surovina, dodekavolfráman amónny, podlieha v Číne udeleniu vývoznej licencie (38).

                     (72)

                     Vývozné licencie boli v Zozname vývozných obmedzení priemyselných surovín OECD uznané za druh vývozných obmedzení (39). Vývozné licencie umožňujú vláde kontrolovať vývozcov a množstvo vyvážaného tovaru (40), čo jej poskytuje možnosť značne obmedziť vývoz zadržiavaním výrobkov na domácom trhu. To zas môže viesť k väčšej ponuke, ktorá nevyhnutne nesúvisí s väčším dopytom, čo môže mať za následok stlačenie cien na domácom trhu. To môže poukazovať na deformáciu v podobe nepriameho subvencovania domáceho výrobného odvetvia, ktoré používa komoditu, ktorej sa obmedzenia týkajú, ako vstup (41). Zavedené vývozné licencie na dodekavolfráman amónny tak znamenajú pre čínske výrobné odvetvie ďalší stimul, aby vyrábalo a vyvážalo za nižšie ceny, keďže odberateľské odvetvie má na výrobu dotknutého výrobku prístup k lacnejším surovinám. To má vplyv na konkurenčný vzťah medzi dotknutým výrobkom a podobným výrobkom, keďže čínske výrobné odvetvie je schopné vyrábať a vyvážať prešetrovaný výrobok za cenu, ktorá v dôsledku vývozných licencií nie je výsledkom voľného pôsobenia trhových síl.

                     (73)

                     Stručne, Komisia preukázala, že čínska vláda zaviedla verejné politiky, ktoré ovplyvňujú voľné pôsobenie trhových síl aj v prípade hlavnej suroviny, dodekavolfrámanu amónneho, používanej na výrobu volfrámových elektród.

               3.3.1.6.   Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) štvrtej zarážky základného nariadenia: neexistencia, diskriminačné uplatňovanie alebo nedostatočné presadzovanie predpisov z oblasti konkurzného práva, práva obchodných spoločností alebo majetkového práva

                     (74)

                     Podľa informácií v spise sa čínsky konkurzný systém zdá nedostatočný, pokiaľ ide o dosahovanie svojich hlavných cieľov, ako je spravodlivé urovnanie sporov a dlhov a ochrana zákonných práv a záujmov veriteľov a dlžníkov. Príčinou je podľa všetkého skutočnosť, že aj keď čínske konkurzné právo formálne vychádza z podobných zásad ako zodpovedajúce právne predpisy v iných krajinách, čínsky systém sa vyznačuje systematicky neuspokojivým presadzovaním práva. Počet konkurzov zostáva tradične nízky v pomere k veľkosti hospodárstva krajiny, a to aj z dôvodu, že insolvenčné konania sú poznačené viacerými nedostatkami, ktoré v praxi pôsobia odrádzajúco pri podávaní žiadosti o konkurz. Okrem toho štát stále zohráva silnú a aktívnu úlohu v insolvenčnom konaní, pričom nezriedka priamo ovplyvňuje jeho výsledok (42).

                     (75)

                     Nedostatky v systéme vlastníckych práv sú okrem toho obzvlášť zreteľné vo vzťahu k vlastníctvu pozemkov a k právam na užívanie pôdy v Číne (43). Všetku pôdu vlastní čínsky štát (pozemky na vidieku v spoločnom vlastníctve a mestské pozemky vo vlastníctve štátu). Jej prideľovanie závisí výlučne od štátu. V krajine platia právne predpisy, ktorých cieľom je udeľovať práva na užívanie pôdy transparentným spôsobom a za trhové ceny, napr. zavedením ponukových konaní. Tieto predpisy sa však často nedodržiavajú a niektorí kupujúci získavajú svoje pozemky zadarmo alebo za sadzby, ktoré sú nižšie ako trhové (44). Okrem toho orgány pri prideľovaní pozemkov často sledujú konkrétne politické ciele vrátane vykonávania hospodárskych plánov (45).

                     (76)

                     Preto sa zdá, že čínske predpisy v oblasti konkurzného a majetkového práva nefungujú tak, ako by mali, čo spôsobuje deformácie, keď sa platobne neschopné firmy udržiavajú nad vodou, a pri poskytovaní a nadobúdaní pozemkov v ČĽR. Tieto právne predpisy sa uplatňujú aj v súvislosti s odvetvím volfrámu vrátane vyvážajúcich výrobcov prešetrovaného výrobku.

                     (77)

                     So zreteľom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že došlo k diskriminačnému uplatňovaniu alebo nedostatočnému presadzovaniu predpisov v oblasti konkurzného a majetkového práva v odvetví volfrámu, a to aj pokiaľ ide o prešetrovaný výrobok.

               3.3.1.7.   Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) piatej zarážky základného nariadenia: deformácia mzdových nákladov

                     (78)

                     Systém miezd založených na trhových princípoch sa v ČĽR nemôže naplno rozvíjať, pretože pracovníkom a zamestnávateľom sa bráni v právach na kolektívne organizovanie. Čína neratifikovala viacero základných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce (ďalej len „MOP“), a to najmä dohovorov súvisiacich so slobodou združovania a s kolektívnym vyjednávaním (46). Podľa vnútroštátneho práva pôsobí len jedna odborová organizácia. Táto organizácia však nie je nezávislá od štátnych orgánov a do kolektívneho vyjednávania a ochrany práv pracujúcich sa zapája len rudimentárnym spôsobom (47). Mobilitu čínskej pracovnej sily okrem toho sťažuje aj systém registrácie domácností, ktorý obmedzuje prístup k celej škále dávok sociálneho zabezpečenia a iných dávok len na miestnych obyvateľov v danej správnej oblasti. Vedie to zvyčajne k tomu, že pracovníci, ktorí nemajú bydlisko registrované v danej lokalite, sú z pohľadu pozície v zamestnaní zraniteľnejší a majú nižší príjem než držitelia registrácie bydliska (48). Tieto zistenia vedú k deformácii mzdových nákladov v ČĽR.

                     (79)

                     Odvetvie volfrámu vrátane volfrámových elektród takisto podlieha opísanému čínskemu systému v oblasti pracovného práva. Odvetvie volfrámu je preto ovplyvnené deformáciami mzdových nákladov priamo (pri výrobe prešetrovaného výrobku), ako aj nepriamo (keď má prístup ku kapitálu alebo vstupom od spoločností, na ktoré sa vzťahuje rovnaký pracovnoprávny systém v ČĽR).

                     (80)

                     Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že mzdové náklady v odvetví volfrámu, a to aj v súvislosti s prešetrovaným výrobkom, boli deformované.

               3.3.1.8.   Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) šiestej zarážky základného nariadenia: prístup k finančným prostriedkom poskytovaným inštitúciami, ktoré plnia ciele verejnej politiky alebo iným spôsobom nekonajú nezávisle od štátu

                     (81)

                     Prístup obchodných subjektov ku kapitálu v ČĽR podlieha rôznym deformáciám.

                     (82)

                     Po prvé, čínsky finančný systém sa vyznačuje silným postavením štátom vlastnených bánk (49), ktoré pri poskytovaní prístupu k financovaniu zohľadňujú iné kritériá než hospodársku životaschopnosť projektu. Podobne ako štátom vlastnené nefinančné podniky, aj banky sú stále prepojené so štátom, a to nielen prostredníctvom vlastníckych, ale aj osobných vzťahov (vrcholové vedenie vo veľkých štátom vlastnených finančných inštitúciách vymenúva v konečnom dôsledku Komunistická strana Číny), (50) a rovnako ako štátom vlastnené nefinančné podniky aj banky spravidla vykonávajú verejné politiky, ktoré skoncipovala vláda. Banky si tak plnia výslovnú zákonnú povinnosť vykonávať svoju podnikateľskú činnosť v súlade s potrebami národného hospodárskeho a sociálneho rozvoja a podľa usmernení priemyselných politík štátu (51). Túto situáciu ešte zhoršujú ďalšie pravidlá, na základe ktorých sa financie smerujú do odvetví, ktoré vláda označila za podporované alebo inak významné (52).

                     (83)

                     Uznáva sa, že hoci môžu existovať rôzne právne nástroje odkazujúce na potrebu dodržiavať štandardné bankové postupy a prudenciálne pravidlá, ako napr. nevyhnutnosť posúdenia úverovej bonity dlžníka, z príslušných dôkazov vyplýva, tieto ustanovenia zohrávajú pri uplatňovaní týchto rôznych právnych nástrojov len vedľajšiu úlohu (53). Na základe zistení v predchádzajúcich prešetrovaniach na ochranu obchodu sa takisto dospelo k rovnakému záveru (54).

                     (84)

                     Okrem toho ratingy dlhopisov a úverové ratingy sú neraz skreslené z rôznych dôvodov vrátane tohože posúdenie rizika je ovplyvnené strategickým významom firmy pre čínsku vládu a silou implicitnej záruky vlády. Odhady jasne naznačujú, že čínske úverové ratingy systematicky zodpovedajú nižším medzinárodným ratingom (55).

                     (85)

                     To má za následok zvýhodnené poskytovanie úverov štátom vlastneným podnikom, veľkým a náležite prepojeným súkromným firmám a firmám v kľúčových priemyselných odvetviach, čo znamená, že dostupnosť kapitálu a náklady naň nie sú rovnaké pre všetky subjekty na trhu.

                     (86)

                     Po druhé, náklady na prijaté úvery a pôžičky sa v snahe podporiť investičný rast udržiavali na umelo nízkej úrovni. To viedlo k nadmernému využívaniu kapitálových investícií pri čoraz nižšej návratnosti investícií. Túto skutočnosť dokladá nedávny nárast zadlženosti podnikov v štátnom sektore napriek výraznému poklesu ziskovosti, čo svedčí o tom, že mechanizmy uplatňované v bankovom systéme nefungujú štandardným komerčným spôsobom.

                     (87)

                     Po tretie, aj keď sa v októbri 2015 dosiahla liberalizácia nominálnych úrokových sadzieb, cenové signály stále nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, ale sú ovplyvnené deformáciami zo strany vlády. Podiel úverov poskytnutých pri referenčnej úrokovej sadzbe, resp. pod ňou, predstavuje totiž aj naďalej 45 % všetkých poskytnutých úverov a podľa všetkého sa viac využívajú cielené úvery, pretože tento podiel sa od roku 2015 markantne zvýšil napriek zhoršujúcim sa hospodárskym podmienkam. Umelo nízke úrokové sadzby vedú k podhodnocovaniu ceny kapitálu a následne k jeho nadmernému užívaniu.

                     (88)

                     Celkový nárast úverov v ČĽR poukazuje na zhoršujúcu sa efektívnosť prideľovania kapitálu bez akýchkoľvek náznakov sprísnenia úverových podmienok, ktoré by sa očakávalo v nedeformovanom trhovom prostredí. V dôsledku toho sa v uplynulých rokoch prudko zvýšilo množstvo nesplácaných úverov. V situácii zvyšovania rizikovej zadlženosti sa čínska vláda rozhodla zabrániť úverovým zlyhaniam podnikov. Následne sa problémy s nedobytnými pohľadávkami riešili predlžovaním ich splatnosti, v dôsledku čoho vznikli tzv. zombie spoločnosti, alebo prevodom vlastníctva dlhu (napr. prostredníctvom fúzií alebo konverzie dlhu na kapitál) bez toho, aby sa odstránil celkový problém s dlhom alebo riešili jeho hlavné príčiny.

                     (89)

                     Aj napriek nedávnym krokom, ktoré sa vykonali v záujme liberalizácie trhu, je systém poskytovania úverov pre podnikových klientov v ČĽR v podstate poznačený zásadnými systematickými problémami a deformáciami, ktoré vyplývajú z pretrvávajúcej všadeprítomnej úlohy štátu na kapitálových trhoch.

                     (90)

                     Konkrétne v odvetví volfrámu sa v rámci 13. päťročného plánu pre odvetvie výroby neželezných kovov a 13. päťročného plánu pre nerastné suroviny poskytuje široký okruh podporných opatrení a subvencií na podporu príslušných priemyselných odvetví vrátane odvetvia volfrámu (56). Keďže odvetvie volfrámu je uvedené v zozname priemyselných odvetví podporovaných štátom v 13. päťročnom pláne pre odvetvie výroby neželezných kovov a 13. päťročnom pláne pre nerastné suroviny a pretože banky nastavujú svoje úverové politiky v súlade s týmito plánmi, vyvážajúci výrobcovia aj ich dodávatelia majú prístup k preferenčnému financovaniu, ako sa opisuje v tomto oddiele (57).

                     (91)

                     So zreteľom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že výrobcovia volfrámových elektród mali prístup k finančným prostriedkom poskytovaným inštitúciami, ktoré plnia ciele verejnej politiky alebo iným spôsobom nekonajú nezávisle od štátu.

               3.3.1.9.   Systémový charakter opísaných deformácií

                     (92)

                     Komisia konštatovala, že deformácie opísané v správe sa netýkajú len odvetvia volfrámu vo všeobecnosti alebo konkrétne odvetvia volfrámových zváracích elektród. Naopak, z dostupných dôkazov vyplýva, že skutočnosti a prvky čínskeho systému opísané v predchádzajúcich oddieloch 3.3.1.1 až 3.3.1.5, ako aj v časti I správy sa uplatňujú v celej krajine a naprieč odvetviami hospodárstva. To isté platí aj pre opis výrobných faktorov, ako sa uvádza v predchádzajúcich oddieloch 3.3.1.6 až 3.3.1.8 a v časti II správy.

                     (93)

                     Kľúčovým vstupom na výrobu volfrámových zváracích elektród je dodekavolfráman amónny. Keď výrobcovia volfrámových zváracích elektród nakupujú/zazmluvňujú tieto vstupy, ceny, ktoré platia (a ktoré sa zaznamenávajú ako ich náklady), sú jednoznačne vystavené rovnakým systémovým deformáciám, aké už boli spomenuté. Napríklad dodávatelia vstupov zamestnávajú pracovné sily, ktoré sú ovplyvnené týmito deformáciami. Môžu si požičať peniaze, ktoré podliehajú deformáciám vo finančnom sektore, resp. pri prideľovaní kapitálu. Okrem toho podliehajú systému plánovania, ktorý sa uplatňuje na všetkých úrovniach štátnej správy a vo všetkých odvetviach.

                     (94)

                     V dôsledku toho nielenže nemožno použiť predajné ceny volfrámových zváracích elektród na domácom trhu, ale skreslené sú aj všetky náklady na vstupy (vrátane surovín, energie, pozemkov, financovania, práce atď.), pretože tvorba ich cien je ovplyvnená značným zasahovaním vlády, ako sa opisuje v častiach I a II správy. Zásahy vlády opísané v súvislosti s prideľovaním kapitálu, pozemkami, prácou, energiou a surovinami sa totiž vyskytujú v celej ČĽR. To napríklad znamená, že vstup, ktorý bol sám osebe vyrobený v ČĽR kombináciou rôznych výrobných faktorov, je vystavený výrazným deformáciám. To isté platí aj pre vstupy používané na výrobu takéhoto vstupu atď.

               3.3.1.10.   Záver

                     (95)

                     Analýza uvedená v oddieloch 3.3.1.2 až 3.3.1.9, ktorá zahŕňa preskúmanie všetkých dostupných dôkazov o všeobecnom zasahovaní ČĽR do hospodárstva krajiny, ako aj o jej zasahovaní do odvetvia volfrámu (vrátane prešetrovaného výrobku), preukázala, že ceny alebo náklady vrátane nákladov na suroviny, energiu a prácu nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, pretože sú ovplyvnené značným zasahovaním vlády v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia. Na základe toho a vzhľadom na skutočnosť, že čínska vláda ani výrobcovia z ČĽR nespolupracovali, Komisia dospela k záveru, že na stanovenie normálnej hodnoty nie je v tomto prípade vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu.

                     (96)

                     Komisia preto pristúpila k vytvoreniu normálnej hodnoty výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj, ktoré odrážajú nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty, čiže v tomto prípade postupovala na základe zodpovedajúcich nákladov na výrobu a predaj vo vhodnej reprezentatívnej krajine v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, ako sa rozoberá v ďalšom oddiele. Komisia pripomenula, že v rámci prešetrovania nespolupracovali žiadni čínski výrobcovia a že nebolo predložené žiadne tvrdenie, podľa ktorého niektoré náklady na domácom trhu neboli deformované v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) tretej zarážky základného nariadenia.

               3.3.2.   Reprezentatívna krajina

         3.3.2.1.   Všeobecné poznámky

                     (97)

                     Výber reprezentatívnej krajiny vychádzal z týchto kritérií:

                                 —

                                 úroveň hospodárskeho rozvoja podobná ČĽR. Komisia na tento účel použila krajiny, ktoré majú podľa databázy Svetovej banky podobný hrubý národný dôchodok ako ČĽR (58),

                                 —

                                 výroba prešetrovaného výrobku v takejto krajine (59),

                                 —

                                 dostupnosť príslušných verejných údajov v danej krajine,

                                 —

                                 ak existuje viac ako jedna možná reprezentatívna krajina, v náležitom prípade sa uprednostnila krajina so zodpovedajúcou úrovňou sociálnej ochrany a ochrany životného prostredia.

                     (98)

                     Ako sa uvádza v odôvodnení 26, Komisia v poznámke z 8. novembra 2018 informovala zainteresované strany, že identifikovala štyri možné reprezentatívne krajiny: Brazíliu, Mexiko, Rusko a Turecko, a vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky a navrhli ďalšie krajiny.

                     (99)

                     Pokiaľ ide o reprezentatívnu krajinu, Komisii bolo na základe poznámky z 8. novembra 2018 doručené podanie od výrobného odvetvia Únie.

                     (100)

                     Výrobné odvetvie Únie tvrdilo, že náklady v Turecku predstavujú lepší základ než údaje z Mexika, Brazílie či Ruska. Dôvodom je to, že náklady v týchto troch krajinách sú deformované z rôznych dôvodov vrátane vysokej inflácie a ochranných vládnych opatrení.

                     (101)

                     Výrobné odvetvie Únie konkrétne namietalo proti vhodnosti Ruska a tvrdilo, že ceny energií sú veľmi deformované. Túto skutočnosť podporili odkazom na nedávne zistenia Komisie v kontexte prípadu, ktorý sa týkal dusičnanu amónneho [vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2018/1703]. Keďže Komisia (ako sa vysvetľuje v odôvodnení 108) vybrala za vhodnú reprezentatívnu krajinu pre toto prešetrovanie Turecko, lebo zistila, že Turecko má najpodrobnejšie štatistické údaje týkajúce sa nákladov práce spomedzi zvažovaných potenciálnych reprezentatívnych krajín, nebolo v rámci tohto konania potrebné zaoberať sa touto námietkou a skúmať existenciu deformácií cien energií v Rusku.

               3.3.2.2.   Úroveň hospodárskeho rozvoja podobná ČĽR

                     (102)

                     Pokiaľ ide o úroveň hospodárskeho rozvoja, Komisia konštatuje, že podľa Svetovej banky (60) sa všetky krajiny uvedené v odôvodnení 98 nachádzajú na rovnakej príjmovej úrovni „vyššie stredné príjmy“, a preto sú v tejto súvislosti rovnako vhodné ako reprezentatívne krajiny.

               3.3.2.3.   Výroba prešetrovaného výrobku v reprezentatívnej krajine a dostupnosť príslušných verejných údajov v reprezentatívnej krajine

                     (103)

                     Komisia v poznámke zo 6. marca 2019 informovala zainteresované strany, že na základe dostupných informácií sa prešetrovaný výrobok vyrábal iba v ČĽR a v Únii. V tejto súvislosti neboli predložené žiadne pripomienky.

                     (104)

                     Keďže k dispozícii bolo viac možných reprezentatívnych krajín než len jedna, Komisia v súvislosti s článkom 2 ods. 6a písm. a) prvou zarážkou základného nariadenia zohľadnila dostupnosť príslušných verejných údajov reprezentatívnej krajine.

                     (105)

                     Komisia zohľadnila význam výrobných faktorov volfrámových elektród. Popri najvýznamnejšej surovine, dodekavolfrámane amónnom, ktorá tvorí väčšinu nákladov na konečný výrobok, sú druhým a tretím najvýznamnejším faktorom práca a elektrická energia. Komisia následne porovnala štyri potenciálne reprezentatívne krajiny so zreteľom na kvalitu informácií o nákladoch práce a nákladoch na elektrickú energiu.

                     (106)

                     Na základe dostupných informácií Komisia určila, že najpodrobnejšie štatistické údaje týkajúce sa nákladov práce spomedzi posudzovaných potenciálnych reprezentatívnych krajín má Turecko. Turecký štatistický úrad zverejňuje podrobné údaje o nákladoch práce pre každú hospodársku činnosť. Preto sú konkrétne náklady práce za odvetvie výroby základných kovov verejne dostupné. Podobne boli dostupné aj podrobné údaje o cene elektrickej energie pre priemyselných používateľov.

                     (107)

                     Po zohľadnení informácií, ktoré poskytlo výrobné odvetvie Únie, a dostupnosti relevantných verejných údajov v reprezentatívnej krajine Komisia vo svojej poznámke zo 6. marca 2019 navrhla, aby sa ako reprezentatívna krajina použilo Turecko, a vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky. Neboli doručené žiadne pripomienky.

               3.3.2.4.   Závery týkajúce sa reprezentatívnej krajiny

                     (108)

                     So zreteľom na uvedenú analýzu a údaje dostupné v spise Komisia použila údaje Turecka, aby stanovila príslušné náklady práce a náklady na elektrickú energiu vo vhodnej reprezentatívnej krajine v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia.

               3.3.3.   Údaje použité na vytvorenie normálnej hodnoty

                     (109)

                     Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia „normálna hodnota sa vytvorí výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty“ a „musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk“.

                     (110)

                     V poznámke z 8. novembra 2018 Komisia uviedla, že pri vytváraní normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia sa nemohla oprieť o údaje o dovoze z vhodných reprezentatívnych krajín s cieľom stanoviť hodnotu hlavného výrobného faktora. Dôvodom je mimoriadna nestálosť dovozných cien v prípade kódu HS týkajúceho sa hlavnej suroviny (dodekavolfráman amónny), ale aj ostatných výrobkov v štyroch možných reprezentatívnych krajinách. Namiesto toho sa na stanovenie nedeformovaných nákladov na hlavnú surovinu použila medzinárodná referenčná hodnota uverejnená strediskom National Minerals Information Centre Geologického ústavu USA (U.S. Geological Survey).

                     (111)

                     Ako zdroj nákladov práce a nákladov na elektrickú energiu Komisia použila informácie, ktoré poskytol turecký štatistický úrad.

               3.3.4.   Výrobné faktory

                     (112)

                     V poznámke z 8. novembra 2018 sa Komisia snažila zostaviť prvotný zoznam výrobných faktorov a zdrojov, ktorý sa mal použiť pre všetky výrobné faktory, ako napr. materiál, energia a práca, ktoré spolupracujúci výrobcovia používajú pri výrobe prešetrovaného výrobku.

                     (113)

                     Keďže čínski výrobcovia nespolupracovali, Komisia pri špecifikovaní výrobných faktorov použitých pri výrobe vychádzala z informácií žiadateľov a dvoch respondentov, ktorí poskytli odpovede k prílohe III k oznámeniu o začatí revízneho prešetrovania.

                     (114)

                     Komisii neboli doručené nijaké pripomienky týkajúce sa konkrétnych výrobných faktorov.

                     (115)

                     Po zohľadnení všetkých informácií, ktoré predložil žiadateľ, boli v náležitých prípadoch identifikované tieto výrobné faktory a súvisiace položky colného sadzobníka:

                        Tabuľka 1

                        Výrobné faktory

                                 Výrobný faktor

                                 Kód HS

                                 Použitý zdroj

                                 Hodnota

                                    Suroviny

                                 Dodekavolfráman amónny

                                 ex 2841 80

                                 Čistá cena oxidu volfrámového v dodekavolfrámane amónnom podľa medzinárodnej referenčnej hodnoty Platts metals week zverejnenej strediskom National Minerals Information Centre Geologického ústavu USA

                                 34,81 EUR/kg

                                    Práca

                                 Priama práca,
                                 mzdy v spracovateľskom priemysle

                                 [neuplatňuje sa]

                                 Turecký štatistický úrad

                                 8,15 EUR/osobohodinu

                                    Energia

                                 Elektrina

                                 [neuplatňuje sa]

                                 Turecký štatistický úrad

                                 0,06 EUR/kWh

               3.3.4.1.   Suroviny

                     (116)

                     Hlavnou surovinou na výrobu prešetrovaného výrobku je dodekavolfráman amónny. Vo svojej poznámke zo 6. marca 2019 Komisia uviedla, že plánovala použiť medzinárodnú referenčnú hodnotu podľa Platts Metals Week vydávanú strediskom National Minerals Information Centre Geologického ústavu USA (U.S. Geological Survey) (61) v rámci mesačných prehľadov nerastných surovín.

                     (117)

                     Dodekavolfráman amónny sa pred použitím ako surovina na výrobu volfrámových elektród musí spracovať na práškový volfrám.

                     (118)

                     Keďže medzinárodná referenčná hodnota udáva cenu dodekavolfrámanu amónneho podľa obsahu oxidov volfrámu v ňom a takisto sa musia pripočítať náklady na spracovanie, referenčné údaje boli upravené násobkom 1,26 a pripočítaním 0,767 EUR na kilogram spracovanej suroviny. Návrh výrobného odvetvia Únie týkajúci sa týchto nákladov na spracovanie bol sprístupnený zainteresovaným stranám, pričom Komisia nedostala v tejto súvislosti žiadne pripomienky.

               3.3.4.2.   Práca

                     (119)

                     Pokiaľ ide o náklady práce, Komisia vo svojej poznámke zo 6. marca 2019 uviedla, že zamýšľa použiť údaje, ktoré uverejnil turecký štatistický úrad. Komisia predovšetkým uviedla, že zamýšľa použiť hodinové náklady práce v spracovateľskom priemysle za rok 2016, za hospodársku činnosť C.24 (výroba základných kovov) podľa NACE Rev. 2 (62), ktoré sú najaktuálnejšími dostupnými štatistickými údajmi (63). Ďalej uviedla, že hodnoty sa primerane upravia o infláciu podľa cenového indexu domácich výrobcov (64), ktorý zverejnil turecký štatistický úrad. Keďže neboli predložené žiadne pripomienky, Komisia uplatnila tento prístup.

               3.3.4.3.   Elektrina

                     (120)

                     Pokiaľ ide o náklady na elektrickú energiu, Komisia vo svojej poznámke zo 6. marca 2019 uviedla, že zamýšľa uplatniť priemernú jednotkovú cenu elektrickej energie pre priemyselných používateľov uvedenú v tlačovej správe tureckého štatistického úradu. Keďže neboli predložené žiadne pripomienky, Komisia uplatnila tento prístup.

               3.3.4.4.   Režijné náklady spojené s výrobou, administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk

                     (121)

                     Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia vytvorená normálna hodnota musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk. Okrem toho sa musela stanoviť hodnota režijných nákladov spojených s výrobou, aby sa pokryli náklady, ktoré nie sú zahrnuté vo výrobných faktoroch.

                     (122)

                     Komisia v poznámke z 8. novembra 2018 identifikovala iba dvoch výrobcov volfrámových elektród mimo ČĽR, ktorými boli spolupracujúci výrobcovia z Únie. Keďže v tejto súvislosti neboli predložené žiadne pripomienky, Komisia použila údaje týkajúce sa režijných nákladov spojených s výrobou, administratívnych, predajných a všeobecných nákladov a zisku týchto dvoch výrobcov. Keďže iba jeden z týchto dvoch výrobcov z Únie zverejnil svoje finančné výkazy, ktoré boli jednoducho dostupné z databázy Orbis (65), použili sa údaje iba jedného z výrobcov.

                     (123)

                     Na určenie nedeformovanej hodnoty režijných nákladov spojených s výrobou a administratívnych, predajných a všeobecných nákladov Komisia použila podiel priamych výrobných nákladov, ktorý v štruktúre nákladov spolupracujúceho výrobcu z Únie predstavujú režijné náklady spojené s výrobou a administratívne, predajné a všeobecné náklady.

                     (124)

                     Presnejšie povedané, Komisia skutočné režijné náklady spojené s výrobou a administratívne, predajné a všeobecné náklady spolupracujúceho výrobcu z Únie najprv vyjadrila ako percentuálny podiel celkových skutočných priamych výrobných nákladov. Potom ten istý percentuálny údaj uplatnila na nedeformovanú hodnotu priamych výrobných nákladov, aby získala nedeformovanú hodnotu režijných nákladov spojených s výrobou a administratívnych, predajných a všeobecných nákladov.

                     (125)

                     V prípade zisku Komisia použila finančné údaje od toho istého výrobcu z Únie. Presnejšie povedané, Komisia použila údaje o zisku vykázané v audítorsky skontrolovaných účtoch spoločnosti za obdobie od 1. marca 2017 do 28. februára 2018.

                     (126)

                     V dôsledku toho sa do nedeformovaných priamych výrobných nákladov započítali tieto položky:

                                 —

                                 režijné náklady spojené s výrobou a administratívne, predajné a všeobecné náklady (66) vo výške 32,06 % uplatnené na priame výrobné náklady (ktoré pokrývajú spotrebu surovín, práce a energie),

                                 —

                                 zisk (67) vo výške 5,58 % uplatnený na súhrn priamych výrobných nákladov.

               3.3.4.5.   Výpočet normálnej hodnoty

                     (127)

                     Na účely stanovenia vytvorenej normálnej hodnoty Komisia postupovala podľa týchto krokov.

                     (128)

                     Po prvé, Komisia stanovila nedeformované priame výrobné náklady. Keďže čínski výrobcovia nespolupracovali, Komisia použila rovnaký pomer spotreby materiálu, práce a energie ako v prípade výrobcu z Únie s najväčšou výrobou v Únii. Použité údaje sa týkali výroby najbežnejšie používanej elektródy WL15 s priemerom 2,4 a dĺžkou 175 mm.

                     (129)

                     Komisia potom vynásobila spotrebu výrobných faktorov nedeformovanými jednotkovými nákladmi stanovenými v tabuľke 1 a pripočítala režijné náklady spojené s výrobou, administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk opísané v odôvodnení 126.

                     (130)

                     Na tomto základe Komisia vytvorila normálnu hodnotu na základe cien zo závodu v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia.

                     (131)

                     Keďže žiadni čínski výrobcovia nespolupracovali, normálna hodnota sa stanovila za celú krajinu a nie pre každého výrobcu jednotlivo.

               3.4.   Vývozná cena

                     (132)

                     Keďže čínski výrobcovia nespolupracovali, vývozná cena sa stanovila podľa údajov o nákladoch, poistení a prepravnom CIF týkajúcich sa dovoznej ceny získaných z databázy podľa článku 14 ods. 6 základného nariadenia.

               3.5.   Porovnanie

                     (133)

                     V prípadoch, keď to bolo odôvodnené potrebou zaistiť spravodlivé porovnanie, Komisia upravila normálnu hodnotu a vývoznú cenu s prihliadnutím na rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a ich porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.

                     (134)

                     Normálna hodnota sa upravila smerom nahor o vývoznú DPH vo výške 17 %, keďže neexistuje nijaká úľava na vývoznej DPH pri vývoze prešetrovaného výrobku, a vývozná cena sa upravila smerom nadol o náklady na medzinárodnú a domácu nákladnú dopravu a poistenie.

               3.6.   Dumpingové rozpätie

                     (135)

                     Keďže čínski výrobcovia nespolupracovali, Komisia v súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia porovnala normálnu hodnotu podobného výrobku s vývoznou cenou na úrovni ceny zo závodu.

                     (136)

                     Na základe toho Komisia zistila dumpingové rozpätie vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, a to na úrovni približne 55 %.

                     (137)

                     Komisia preto dospela k záveru, že dumping pokračoval aj počas obdobia revízneho prešetrovania.

               3.7.   Pravdepodobnosť pokračovania dumpingu v prípade zrušenia opatrení

                     (138)

                     V nadväznosti na zistenie dumpingu počas obdobia revízneho prešetrovania Komisia v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia prešetrila, či existuje pravdepodobnosť pokračovania dumpingu v prípade zrušenia opatrení. Analyzovali sa tieto ďalšie prvky: výrobná kapacita a voľná kapacita v ČĽR, atraktívnosť trhu Únie a narušenia v súvislosti so surovinami.

                     (139)

                     V dôsledku nespolupráce výrobcov z ČĽR bolo toto preskúmanie založené na informáciách, ktoré má Komisia k dispozícii, čiže na informáciách poskytnutých v žiadosti, na informáciách z ďalších dostupných zdrojov, ako je databáza podľa článku 14 ods. 6 základného nariadenia, a na informáciách získaných od zainteresovaných strán počas prešetrovania.

               3.7.1.   Výrobná kapacita a voľná kapacita v ČĽR

                     (140)

                     Vzhľadom na nespoluprácu výrobcov z ČĽR sa nasledujúci záver zakladá na informáciách uvedených v žiadosti o revízne prešetrovanie, na informáciách poskytnutých výrobným odvetvím Únie počas prešetrovania a na informáciách, ktoré poskytla spoločnosť Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd.

                     (141)

                     Čínska výrobná kapacita týkajúca sa volfrámových elektród sa podľa žiadosti o revízne prešetrovanie odhaduje na 2 000 000 až 4 000 000 kg ročne. Kapacita stanovená v predchádzajúcom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti bola 1 600 000 s využitím kapacity 63 %, čo predstavuje nevyužitú kapacitu približne 600 000 kg, a to je takmer päťkrát viac, než celková spotreba v Únii.

                     (142)

                     Pri súčasnom prešetrovaní dvaja výrobcovia, ktorí odpovedali vo fáze výberu vzorky, vykázali voľnú kapacitu 17 %. Po uplatnení tohto pomeru na najskromnejší odhad výrobnej kapacity v ČĽR je jej voľná kapacita oveľa vyššia než celková spotreba podobného výrobku v Únii.

                     (143)

                     Z toho možno vyvodiť záver, že ČĽR má značnú voľnú kapacitu, ktorá by sa mohla v prípade uplynutia platnosti opatrení nasmerovať do Únie. Zároveň nie sú žiadne náznaky toho, že by trhy tretích krajín alebo domáci trh boli schopné absorbovať túto veľkú voľnú kapacitu.

               3.7.2.   Atraktívnosť trhu Únie

                     (144)

                     Čínski výrobcovia preukazovali neustály záujem o trh Únie a boli schopní zvýšiť podiel na trhu na 40 – 50 %. Únia má silnú priemyselnú základňu a je aj veľkým trhom, na ktorý sústavne pripadá viac ako 10 % celkovej odhadovanej výroby v Číne.

                     (145)

                     Ako sa uvádza v tabuľkách 4 a 9, ceny výrobcov z Únie sú nastavené na úrovni výrazne prevyšujúcej dovozné ceny. Značný dovoz z ČĽR do Únie aj napriek zavedeniu antidumpingového cla potvrdzuje veľkú atraktívnosť trhu Únie.

               3.7.3.   Narušenia v súvislosti so surovinami

                     (146)

                     Ako sa uvádza v odôvodneniach 71 až 73 a vysvetľuje v oddiele 12.4.1 správy, hospodárska situácia spoločností závisí aj od podmienok ponuky surovín (68). Ak teda existujú zavedené vládne opatrenia, ktoré uprednostňujú domácu spotrebu surovín oproti rozdeleniu surovín na základe medzinárodnej ponuky a dopytu, rovnaké podmienky hospodárskej súťaže sa naklonia v prospech nadväzujúceho domáceho odberateľského odvetvia.

               3.7.4.   Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu

                     (147)

                     Volfrámové elektródy sa vyrábajú iba v ČĽR a v Únii. Čínska ľudová republika uplatňuje vývozné obmedzenia na hlavnú surovinu, ktorá sa zväčša vyskytuje iba v ČĽR. Vzhľadom na atraktívnosť trhu Únie, veľké inštalované voľné kapacity v ČĽR a pokračovanie výrazného dumpingu Komisia dospela k záveru, že existuje veľká pravdepodobnosť, že dumping by v prípade zrušenia opatrení pokračoval.

               4.   PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA UJMY

         4.1.   Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

                     (148)

                     V priebehu obdobia revízneho prešetrovania vyrábali v Únii podobný výrobok dvaja známi výrobcovia. Obaja výrobcovia pri tomto prešetrovaní plne spolupracovali. Títo výrobcovia predstavujú „výrobné odvetvie Únie“ v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.

               4.2.   Predbežné poznámky

                     (149)

                     Komisia posúdila ujmu na základe trendov týkajúcich sa výroby, výrobnej kapacity, využitia kapacity, predaja, podielu na trhu, zamestnanosti, produktivity a rastu, a na základe trendov týkajúcich sa cien, ziskovosti, peňažného toku, schopnosti získavať kapitál a investície, zásob, návratnosti investícií a miezd.

                     (150)

                     Keďže iba dve spoločnosti tvoria výrobné odvetvie Únie, budú údaje o výrobnom odvetví Únie uvedené v rozpätiach, aby bola chránená dôvernosť podľa článku 19 základného nariadenia.

                     (151)

                     V záujme ochrany dôvernosti výrobného odvetvia Únie sa aj dovoz z ČĽR získaný z databázy podľa článku 14 ods. 6 základného nariadenia uvedie v rozpätiach, keďže jeho zverejnenie by mohlo poskytnúť takú úroveň podrobnosti údajov, ktorá by umožnila presne zistiť výrobu a predaj výrobného odvetvia Únie.

               4.3.   Výroba a spotreba v Únii

                     (152)

                     Celková výroba v Únii počas obdobia revízneho prešetrovania bola v rozpätí 35 až 40 ton, čo je menej než v predchádzajúcom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti.

                     (153)

                     Komisia určila spotrebu v Únii sčítaním štatistických údajov o dovoze na úrovni TARIC pomocou informácií zhromaždených na základe databázy podľa článku 14 ods. 6 základného nariadenia a objemu predaja v Únii za výrobné odvetvie Únie.

                     (154)

                     Spotreba prešetrovaného výrobku v Únii sa vyvíjala takto:

                        Tabuľka 2

                        Spotreba v Únii

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ORP

                                 Celková spotreba v Únii (v kg)

                                 130 000  – 140 000

                                 120 000  – 130 000

                                 120 000  – 130 000

                                 100 000  – 110 000

                                 105 000  – 115 000

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    95

                                    96

                                    83

                                    86

                                    Zdroj: Vyplnené dotazníky, databáza podľa článku 14 ods. 6.

                     (155)

                     Spotreba v Únii v posudzovanom období klesla o 14 %. Z analýzy jednotlivých rokov vyplýva takmer postupný pokles počas celého obdobia až do roku 2017 a potom jej mierne zvýšenie o 3 % v období medzi rokom 2017 a obdobím revízneho prešetrovania.

               4.4.   Dovoz z ČĽR

         4.4.1.   Objem dovozu z ČĽR a jeho podiel na trhu

                     (156)

                     Komisia určila objem dovozu z ČĽR do Únie na základe databázy podľa článku 14 ods. 6 základného nariadenia a jeho podiel na trhu porovnaním tohto objemu dovozu so spotrebou v Únii, ako sa uvádza v tabuľke 2.

                     (157)

                     Podiel na trhu a dovoz z ČĽR sa vyvíjali takto:

                        Tabuľka 3

                        Objem dovozu (v tonách) a jeho podiel na trhu

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ORP

                                 Objem dovozu z ČĽR (v kg)

                                 45 000  – 50 000

                                 50 000  – 55 000

                                 50 000  – 55 000

                                 40 000  – 45 000

                                 45 000  – 50 000

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    103

                                    109

                                    87

                                    97

                                 Podiel dovozu z ČĽR na trhu (%)

                                 30 – 40 %

                                 40 – 50 %

                                 40 – 50 %

                                 40 – 50 %

                                 40 – 50 %

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    108

                                    113

                                    105

                                    112

                                    Zdroj: Vyplnené dotazníky, databáza podľa článku 14 ods. 6.

                     (158)

                     V súlade s poklesom spotreby v Únii sa objem dovozu prešetrovaného výrobku s pôvodom v ČĽR v posudzovanom období znížil o 3 %, pričom počas obdobia revízneho prešetrovania sa udržiaval na úrovni 45 000 – 50 000 kg (pozri tabuľku 3). Napriek tomuto poklesu sa podiel čínskych vývozcov na trhu zvýšil o 12 %, takmer na polovicu celkového trhu Únie.

                     (159)

                     Pre analýzu ujmy je dôležité poznamenať, že dovoz z ČĽR do Únie pokračoval so zaplatenými clami počas celého posudzovaného obdobia.

               4.4.2.   Ceny dovozu z ČĽR

                     (160)

                     Komisia použila ceny dovozu z ČĽR vykázané v databáze podľa článku 14 ods. 6 základného nariadenia.

                     (161)

                     Priemerná cena dovozu z ČĽR do Únie sa vyvíjala takto:

                        Tabuľka 4

                        Dovozné ceny z ČĽR (v EUR/t)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ORP

                                 Priemerná dovozná cena z ČĽR (v EUR/kg)

                                 45 – 50

                                 50 – 55

                                 45 – 50

                                 45 – 50

                                 45 – 50

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    108

                                    93

                                    93

                                    99

                                    Zdroj: Databáza podľa článku 14 ods. 6

                     (162)

                     Priemerné ceny dovozu z ČĽR sa v roku 2015 zvýšili o 8 %, v roku 2016 klesli a v roku 2017 ostali stabilné, následne sa počas obdobia revízneho prešetrovania zvýšili takmer na úroveň z roku 2014.

                     (163)

                     Počas posudzovaného obdobia ostala priemerná dovozná cena z ČĽR výrazne nižšia než priemerná predajná cena a priemerné výrobné náklady výrobného odvetvia Únie uvedené v tabuľke 9.

               4.4.3.   Cenové podhodnotenie

                     (164)

                     Komisia stanovila podhodnotenie ceny počas obdobia revízneho prešetrovania tak, že porovnala vážený priemer predajných cien, ktoré dvaja výrobcovia z Únie účtovali neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravených na úroveň cien zo závodu, s údajmi z databázy podľa článku 14 ods. 6 základného nariadenia o dovozných cenách prešetrovaného výrobku z ČĽR na úrovni CIF, upravenými na frankocenu na hranici Únie po preclení.

                     (165)

                     Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percento priemernej ceny dvoch výrobcov z Únie počas obdobia revízneho prešetrovania.

                     (166)

                     Z porovnania vyplynulo, že dovoz z ČĽR bol na trhu Únie počas obdobia revízneho prešetrovania v priemere podhodnotený o vyše 50 %, a to aj napriek existencii antidumpingového cla, prostredníctvom ktorého sa mali napraviť konkurenčné rozdiely medzi danými dvomi výrobkami.

               4.5.   Dovoz z iných tretích krajín ako ČĽR

                     (167)

                     Objem dovozu do Únie, ako aj podiel na trhu a trendy cien dovozu prešetrovaného výrobku z iných tretích krajín sú uvedené v tabuľke 5. Tento objem a trendy cien sú založené na údajoch z databázy podľa článku 14 ods. 6 základného nariadenia.

                        Tabuľka 5

                        Dovoz z iných tretích krajín ako ČĽR

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ORP

                                 Dovoz z iných tretích krajín ako ČĽR (v kg)

                                 60 000  – 65 000

                                 55 000  – 60 000

                                 50 000  – 55 000

                                 45 000  – 50 000

                                 45 000  – 50 000

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    88

                                    85

                                    76

                                    75

                                 Podiel dovozu z tretích krajín na trhu

                                 45 – 50 %

                                 45 – 50 %

                                 40 – 45 %

                                 40 – 45 %

                                 40 – 45 %

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    92

                                    88

                                    91

                                    87

                                 Priemerná dovozná cena tretích krajín (v EUR/kg)

                                 50 – 55

                                 65 – 70

                                 65 – 70

                                 55 – 60

                                 55 – 60

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    129

                                    124

                                    113

                                    111

                                    Zdroj: Databáza podľa článku 14 ods. 6

                     (168)

                     Objem dovozu z iných tretích krajín sa v posudzovanom období znížil o 25 %.

                     (169)

                     Podiel dovozu na trhu z iných tretích krajín sa v tom istom období znížil o 13 %.

                     (170)

                     Priemerné ceny dovozu z tretích krajín iných ako ČĽR sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 11 %, zostali však výrazne pod úrovňou cien výrobného odvetvia Únie, ako sa uvádza v tabuľke 10.

                     (171)

                     Ako sa uvádza v odôvodnení 28, prešetrovaný výrobok sa vyrába iba v ČĽR a v Únii. Dovoz z iných tretích krajín tak s najväčšou pravdepodobnosťou pochádzal z ČĽR.

               4.6.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

         4.6.1.   Všeobecné poznámky

                     (172)

                     V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia skúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali počas posudzovaného obdobia vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.

                     (173)

                     Komisia na účely určenia ujmy použila údaje jediných dvoch výrobcov z Únie, aby stanovila ukazovatele ujmy.

                     (174)

                     Medzi ukazovatele ujmy patria: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu, ako aj priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažné toky, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.

               4.6.2.   Ukazovatele ujmy

         4.6.2.1.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

                     (175)

                     Celková výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                        Tabuľka 6

                        Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ORP

                                 Objem výroby (v kg)

                                 40 000  – 45 000

                                 40 000  – 45 000

                                 35 000  – 40 000

                                 35 000  – 40 000

                                 35 000  – 40 000

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    101

                                    88

                                    94

                                    94

                                 Výrobná kapacita (v kg)

                                 100 000  – 110 000

                                 100 000  – 110 000

                                 100 000  – 110 000

                                 100 000  – 110 000

                                 100 000  – 110 000

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                 Využitie kapacity

                                 35 – 40 %

                                 35 – 40 %

                                 35 – 40 %

                                 35 – 40 %

                                 35 – 40 %

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    101

                                    88

                                    94

                                    94

                                    Zdroj: Vyplnené dotazníky

                     (176)

                     Objem výroby výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia znížil o 6 % v súlade s poklesom spotreby v Únii. V roku 2016 došlo k výraznému poklesu o 12 %, v nasledujúcom roku sa však výroba zvýšila o 6 % a počas obdobia revízneho prešetrovania ostala na tej istej úrovni.

                     (177)

                     Výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie ostala v posudzovanom období stabilná.

                     (178)

                     Využitie kapacity počas posudzovaného obdobia kolísalo. Najprv sa využitie kapacity medzi rokmi 2014 až 2015 zvýšilo o 1 %, v roku 2016 však kleslo o 13 % a potom sa v roku 2017 zas zvýšilo o 6 % a na tejto úrovni už ostalo. Vo všeobecnosti zostala miera využitia kapacity nízka a počas posudzovaného obdobia sa znížila o 6 %.

                     (179)

                     Výroba a využitie kapacity výrobného odvetvia Únie klesli o 6 %, pričom kopírovali trend 14 % poklesu spotreby v Únii, znížil sa však aj dovoz z ČĽR (o 3 %) a dovoz z tretích krajín (o 25 %).

               4.6.2.2.   Objem predaja a podiel na trhu

                     (180)

                     Objem predaja a podiel na trhu výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                        Tabuľka 7

                        Objem predaja a podiel na trhu

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ORP

                                 Objem predaja na trhu Únie (v kg)

                                 15 000  – 20 000

                                 15 000  – 20 000

                                 15 000  – 20 000

                                 15 000  – 20 000

                                 15 000  – 20 000

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    101

                                    100

                                    98

                                    96

                                 Podiel na trhu

                                 10 – 15 %

                                 10 – 15 %

                                 10 – 15 %

                                 15 – 20 %

                                 15 – 20 %

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    106

                                    105

                                    118

                                    111

                                    Zdroj: Vyplnené dotazníky

                     (181)

                     Objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie sa počas posudzovaného obdobia znížil o 4 %. Toto zníženie nasledovalo po poklese spotreby v Únii.

                     (182)

                     Výrobnému odvetviu Únie sa podarilo zvýšiť podiel na trhu v rokoch 2014 až 2017 o 18 %, ale počas obdobia revízneho prešetrovania stratilo 7 %. Výrobné odvetvie Únie počas posudzovaného obdobia celkovo zvýšilo svoj podiel na trhu o 11 %.

               4.6.2.3.   Rast

                     (183)

                     Počas posudzovaného obdobia sa výroba výrobného odvetvia Únie znížila o 6 %, kým spotreba v Únii sa znížila o 14 % a objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie sa zmenšil o 4 %. Pokles objemu predaja výrobného odvetvia Únie v posudzovanom období by sa mal vnímať v kontexte klesajúcej spotreby v rovnakom období. Podiel Únie na trhu sa zvýšil o 11 %.

               4.6.2.4.   Zamestnanosť a produktivita

                     (184)

                     Zamestnanosť a produktivita sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                        Tabuľka 8

                        Zamestnanosť a produktivita

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ORP

                                 Počet zamestnancov (ekvivalent plného pracovného času)

                                 40 – 50

                                 40 – 50

                                 40 – 50

                                 40 – 50

                                 40 – 50

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    98

                                    100

                                    106

                                    106

                                 Produktivita (kg/ekvivalent plného pracovného času)

                                 900 – 1 000

                                 900 – 1 000

                                 800 – 900

                                 800 – 900

                                 800 – 900

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    103

                                    88

                                    88

                                    89

                                    Zdroj: Vyplnené dotazníky

                     (185)

                     Napriek obmedzenej výrobe sa počas posudzovaného obdobia zvýšila zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie o 6 %. To ovplyvnilo produktivitu výrobcov z Únie, ktorá v posudzovanom období klesla o 11 %.

               4.6.2.5.   Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

                     (186)

                     Priemerné predajné ceny a výrobné náklady výrobcov z Únie účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                        Tabuľka 9

                        Predajné ceny v Únii

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ORP

                                 Priemerné predajné ceny za kg (v EUR)

                                 140 – 180

                                 140 – 180

                                 140 – 180

                                 140 – 180

                                 140 – 180

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    102

                                    101

                                    99

                                    97

                                 Priemerné výrobné náklady na kg (v EUR)

                                 130 – 150

                                 130 – 150

                                 130 – 150

                                 130 – 150

                                 130 – 150

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    101

                                    91

                                    98

                                    100

                                    Zdroj: Vyplnené dotazníky

                     (187)

                     Priemerná predajná cena výrobného odvetvia Únie neprepojeným zákazníkom v Únii kolísala, vo všeobecnosti však počas posudzovaného obdobia klesla o 3 %, zatiaľ čo jeho výrobné náklady ostali v rovnakom období pomerne stabilné s miernym zvýšením o 1 % v roku 2015 a následným poklesom o 10 % v roku 2016.

               4.6.2.6.   Náklady práce

                     (188)

                     Priemerné náklady práce výrobcov z Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                        Tabuľka 10

                        Priemerné náklady práce na zamestnanca

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ORP

                                 Priemerné náklady práce na zamestnanca (ekvivalent plného pracovného času) (v EUR)

                                 52 007

                                 55 772

                                 52 157

                                 54 719

                                 52 362

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    107

                                    100

                                    105

                                    101

                                    Zdroj: Vyplnené dotazníky

                     (189)

                     Priemerné náklady práce na pracovníka vo výrobnom odvetví Únie počas posudzovaného obdobia kolísali, celkovo sa však trošku zvýšili o 1 %.

               4.6.2.7.   Zásoby

                     (190)

                     Úroveň zásob výrobcov z Únie sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

                        Tabuľka 11

                        Zásoby

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ORP

                                 Konečný stav zásob (v kg)

                                 3 500  – 4 000

                                 3 500  – 4 000

                                 2 500  – 3 000

                                 2 300  – 2 800

                                 2 500  – 3 000

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    106

                                    71

                                    67

                                    81

                                    Zdroj: Vyplnené dotazníky

                     (191)

                     Konečný stav zásob počas posudzovaného obdobia kolísal. Celkovo počas tohto obdobia klesol o 19 %.

               4.6.2.8.   Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získať kapitál

                     (192)

                     Komisia stanovila ziskovosť výrobného odvetvia Únie tak, že zisk z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii pred zdanením vyjadrila ako percentuálny podiel obratu z tohto predaja.

                     (193)

                     Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                        Tabuľka 12

                        Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ORP

                                 Ziskovosť predaja v Únii určeného neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)

                                 (– 10) – (– 5)

                                 0 – 5

                                 0 – 5

                                 0 – 5

                                 (– 5) – (0)

                                    Index (2014 = 100)

                                    – 100

                                    11

                                    50

                                    34

                                    – 11

                                 Peňažný tok (v EUR)

                                 30 000  – 35 000

                                 300 000  – 350 000

                                 400 000  – 450 000

                                 500 000  – 550 000

                                 (– 150 000 ) – (– 75 000 )

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    1,065

                                    1,329

                                    1,681

                                    – 411

                                 Investície (v EUR)

                                 220 000  – 270 000

                                 200 000  – 230 000

                                 230 000  – 250 000

                                 250 000  – 275 000

                                 410 000  – 440 000

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    80

                                    92

                                    103

                                    163

                                 Návratnosť investícií

                                 (– 15) – (– 10)

                                 (– 5) – (0)

                                 5 – 10

                                 5 – 10

                                 0 – 5

                                    Index (2014 = 100)

                                    – 100

                                    – 23

                                    74

                                    64

                                    4

                                    Zdroj: Vyplnené dotazníky

                     (194)

                     Ziskovosť výrobného odvetvia Únie v posudzovanom období kolísala. Hoci sa v rokoch 2015, 2016 a 2017 zlepšila, počas obdobia revízneho prešetrovania sa prepadla na úroveň stratovosti.

                     (195)

                     Čistý peňažný tok, schopnosť výrobného odvetvia Únie samofinancovať svoje činnosti, sa počas posudzovaného obdobia znížil o 411 %. V rokoch 2015, 2016 a 2017 bol stabilný, ale potom v období revízneho prešetrovania prudko klesol.

                     (196)

                     Počas posudzovaného obdobia ročné investície výrobného odvetvia Únie do podobného výrobku kolísali, celkovo sa však zvýšili o 63 %.

                     (197)

                     Návratnosť investícií výrobného odvetvia Únie, čiže zisk ako percento čistej účtovnej hodnoty aktív, sa v posudzovanom období zvýšila o 104 %, jej úroveň v období revízneho prešetrovania však ostala veľmi nízka.

               4.6.3.   Záver o situácii vo výrobnom odvetví Únie

                     (198)

                     Prešetrovaním sa ukázalo, že väčšina ukazovateľov ujmy sa vyvíjala negatívne a hospodárska a finančná situácia výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia zhoršila.

                     (199)

                     Vďaka zavedeným opatreniam výrobné odvetvie Únie na upadajúcom trhu dokázalo zvýšiť svoj trhový podiel o 11 % aj napriek znižovaniu cien.

                     (200)

                     Objem výroby a predaja výrobného odvetvia Únie sledoval rovnaký negatívny trend ako spotreba v Únii. Ziskovosť sa zlepšila, ale v období revízneho prešetrovania bola stále záporná. Peňažný tok sa zhoršil a počas obdobia revízneho prešetrovania bol záporný. Investície sa počas posudzovaného obdobia znížili. Návratnosť investícií sa trochu vzchopila, v období revízneho prešetrovania sa však držala len mierne nad nulou.

                     (201)

                     Vývoj ziskovosti, peňažného toku a návratnosti investícií bol na začiatku posudzovaného obdobia pozitívny. V období revízneho prešetrovania sa však výrobné odvetvie Únie stalo opäť stratovým.

                     (202)

                     Zároveň sa počas posudzovaného obdobia znížil objem dovozu z tretích krajín aj v absolútnom vyjadrení, aj z hľadiska jeho podielu na trhu. Napriek poklesu spotreby v Únii sa podiel čínskeho dovozu na trhu zvýšil o 4 %, kým jeho cena sa znížila. Hoci priemerné ceny dovozu z tretích krajín boli mierne vyššie než veľmi nízke čínske ceny, Komisia nedokázala vyvodiť záver, či tento dovoz pochádzal v skutočnosti z ČĽR, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 171. Priemerná jednotková cena z tretích krajín je iba o trochu vyššia ako ceny, za ktoré počas obdobia revízneho prešetrovania vstupoval na trh Únie dovoz z ČĽR. Teda bez ohľadu na to, či dovoz z tretích krajín v skutočnosti pochádza z ČĽR alebo nie, sa toho zhoršujúca hospodárska a finančná situácia výrobného odvetvia Únie časovo zhoduje s pokračujúcou prítomnosťou dumpingového dovozu z ČĽR na trh Únie v reprezentatívnom objeme, ktorý bol naďalej výrazne podhodnotený voči cenám výrobného odvetvia Únie, a preto naďalej vyvíjal nespravodlivý konkurenčný tlak na výrobné odvetvie Únie.

                     (203)

                     Komisia po celkovom posúdení faktorov ujmy dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie naďalej trpelo značnou ujmou, keďže nezlepšilo svoju hospodársku a finančnú situáciu a nezotavilo sa zo značnej ujmy, ktorú Komisia konštatovala v pôvodom prešetrovaní.

               4.7.   Pravdepodobnosť pokračovania ujmy

                     (204)

                     V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia Komisia preskúmala, či by v prípade uplynutia platnosti opatrení ďalej dochádzalo k značnej ujme spôsobovanej dumpingovým dovozom z ČĽR.

                     (205)

                     S cieľom určiť pravdepodobnosť pokračovania ujmy v prípade zrušenia opatrení proti ČĽR Komisia analyzovala i) voľnú kapacitu dostupnú v ČĽR, ii) atraktívnosť trhu Únie a iii) vplyv čínskeho dovozu na situáciu výrobného odvetvia Únie.

               a)
               Voľná kapacita v ČĽR

                     (206)

                     Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 140 až 143, v ČĽR je značná voľná kapacita prešetrovaného výrobku, ktorá počas obdobia revízneho prešetrovania výrazne presahuje celkovú spotrebu v Únii.

                     (207)

                     Komisia okrem toho nezistila žiadne prvky, ktoré by mohli naznačovať prípadný výrazný nárast domáceho dopytu po prešetrovanom výrobku v ČĽR alebo na trhu niektorej inej tretej krajiny v blízkej budúcnosti. Komisia preto dospela k záveru, že domáci dopyt v ČĽR ani na trhoch iných tretích krajín nebude schopný absorbovať dostupnú voľnú kapacitu v ČĽR.

               b)
               Atraktívnosť trhu Únie

                     (208)

                     Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 144 až 145, trh Únie je atraktívny pre vyvážajúcich výrobcov z ČĽR. Podiel dovozu z ČĽR na trhu počas pôvodného obdobia prešetrovania (2001 – 2005) predstavoval 76,2 %, čo naznačuje možnú úroveň dovozu z ČĽR v prípade, ak by platnosť opatrení uplynula.

                     (209)

                     Dovoz z ČĽR bez antidumpingového cla by v období revízneho prešetrovania bol vzhľadom na predajné ceny výrobného odvetvia Únie podhodnotený o vyše 60 %. Naznačuje to pravdepodobnú cenovú úroveň dovozu z ČĽR v prípade zrušenia opatrení. Na základe toho je pravdepodobné, že v prípade zrušenia opatrení by sa cenový tlak na trhu Únie zvýšil, čo by viedlo k tomu, že výrobné odvetvie Únie by utrpelo ďalšiu ujmu.

                     (210)

                     Z toho vyplýva, že pri neexistencii opatrení by vyvážajúci výrobcovia z ČĽR pravdepodobne zvýšili svoju prítomnosť na trhu Únie z hľadiska objemu aj podielu na trhu a za dumpingové ceny, ktoré by boli výrazne podhodnotené voči predajným cenám výrobného odvetvia Únie.

               c)
               Vplyv na výrobné odvetvie Únie

                     (211)

                     Pretrvávajúca prítomnosť dumpingového dovozu z ČĽR na trhu Únie a jeho nízka cenová politika zabránili tomu, aby výrobné odvetvie Únie mohlo v plnej miere využiť existujúce antidumpingové opatrenia a zotaviť sa z minulých dumpingových praktík spôsobujúcich ujmu. Vzhľadom na prítomnosť tohto dumpingového dovozu výrobné odvetvie Únie nedokázalo premietnuť svoje náklady do svojich predajných cien, čo spôsobilo výrazné zhoršenie jeho ziskovosti v období revízneho prešetrovania na stratovú úroveň.

                     (212)

                     Ak sa opatrenia zrušia, výrobné odvetvie Únie si nedokáže udržať svoj objem predaja a podiel na trhu oproti dovozu z ČĽR za nízke ceny. Je veľmi pravdepodobné, že v prípade uplynutia platnosti opatrení by podiel ČĽR na trhu prudko vzrástol. Ďalšia strata objemu predaja by viedla k ešte nižšej miere využitia kapacity a k zvýšeniu priemerných výrobných nákladov. Spolu s väčším cenovým tlakom, keďže cenové podhodnotenie by bez opatrení prevyšovalo 60 %, by to viedlo k ďalšiemu zhoršeniu už aj tak chúlostivej finančnej situácie výrobného odvetvia Únie a v konečnom dôsledku k zatváraniu výrobných prevádzok a prípadne aj k zániku tohto výrobného odvetvia kdekoľvek mimo ČĽR.

                     (213)

                     Komisia preto dospela k záveru, že uplynutie platnosti existujúcich opatrení by s veľkou pravdepodobnosťou viedlo k pokračovaniu ujmy utrpenej v dôsledku dumpingového dovozu z ČĽR a že situácia výrobného odvetvia Únie, ktorá je už teraz chúlostivá, by sa ešte viac zhoršila.

               4.8.   Záver

                     (214)

                     Zrušenie opatrení by s najväčšou pravdepodobnosťou viedlo k značnému zvýšeniu dumpingového dovozu z ČĽR za výrazne podhodnotené ceny voči cenám výrobného odvetvia Únie. Komisia preto dospela k záveru, že v prípade zrušenia opatrení existuje veľká pravdepodobnosť pokračovania ujmy.

               5.   ZÁUJEM ÚNIE

                     (215)

                     Komisia v súlade s článkom 21 základného nariadenia preskúmala, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení bolo v rozpore so záujmom Únie ako celku.

                     (216)

                     Pri stanovení záujmu Únie Komisia vychádzala z posúdenia všetkých rôznych dotknutých záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov. Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje stanoviská podľa článku 21 ods. 2 základného nariadenia.

                     (217)

                     Na základe toho Komisia preskúmala, či napriek záverom o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu a ujmy existujú presvedčivé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že zachovanie existujúcich opatrení nie je v záujme Únie.

               5.1.   Záujem výrobného odvetvia Únie

                     (218)

                     Z prešetrovania vyplynulo, že v prípade zrušenia opatrení by sa krehká situácia výrobného odvetvia Únie s veľkou pravdepodobnosťou ďalej výrazne zhoršila. To by mohlo viesť k jeho zániku a k monopolizácii trhu zo strany Číny.

                     (219)

                     Komisia preto dospela k záveru, že pokračovanie opatrení proti ČĽR by bolo výrobnému odvetviu Únie na osoh.

               5.2.   Záujem neprepojených dovozcov a používateľov

                     (220)

                     Ako sa uvádza v odôvodneniach 14 a 17, iba jeden dovozca a jeden používateľ vyjadrili záujem prihlásiť sa ako zainteresovaná strana a ani jeden z nich v tomto prešetrovaní nepredložil nijaké pripomienky. Slabú úroveň spolupráce dovozcov aj používateľov v súlade so zisteniami predchádzajúceho revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti možno vysvetliť malým vplyvom prešetrovaného výrobku na ich výrobné náklady. Zdá sa, že výrobok je považovaný za komoditu a jeho cena a schopnosť zásobiť sa všetkými potrebnými druhmi výrobku od jedného dodávateľa sú pre zákazníkov prvoradým kritériom. Vzhľadom na zjavne okrajový vplyv prešetrovaného výrobku na náklady výrobkov v ďalšom článku sa dospelo k záveru, že opatrenia nebudú mať nepriaznivý vplyv na dovozcov a používateľov.

               5.3.   Záver o záujme Únie

                     (221)

                     Komisia so zreteľom na uvedené skutočnosti dospela k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody vedúce k záveru, že predĺženie platnosti existujúcich antidumpingových opatrení na dovoz prešetrovaného výrobku s pôvodom v ČĽR nie je v záujme Únie.

               6.   ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

                     (222)

                     Na základe záverov, ku ktorým Komisia dospela v súvislosti s pravdepodobnosťou pokračovania dumpingu a ujmy a so záujmom Únie, by sa mali antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz volfrámových elektród s pôvodom v ČĽR zachovať.

                     (223)

                     Individuálne antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa uplatňujú iba na dovoz prešetrovaného výrobku vyrábaného týmito spoločnosťami, a teda uvedenými konkrétnymi právnymi subjektmi. Pri dovoze prešetrovaného výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa nie sú konkrétne uvedené v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s uvedenými konkrétnymi subjektmi, sa tieto sadzby nemôžu využívať a takýto dovoz podlieha colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.

                     (224)

                     Každú žiadosť o uplatňovanie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo predajných subjektov) je potrebné bezodkladne adresovať Komisii (69) spolu so všetkými náležitými informáciami. Najmä pokiaľ ide o všetky zmeny činností spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, predajom na domácom trhu a predajom na vývoz, napríklad v súvislosti so zmenou názvu alebo zmenou výrobných a predajných subjektov. V náležitých prípadoch sa potom nariadenie zodpovedajúcim spôsobom zmení prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, na ktoré sa vzťahujú individuálne colné sadzby.

                     (225)

                     Podľa článku 109 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 (70), ak sa má v nadväznosti na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie vrátiť určitá suma, sadzbou úroku, ktorá sa má zaplatiť, by mala byť sadzba, ktorú Európska centrálna banka uplatňuje na svoje hlavné refinančné operácie, uverejnená v sérii C Úradného vestníka Európskej únie v prvý kalendárny deň každého mesiaca.

                     (226)

                     Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom 15 ods. 1 základného nariadenia,

               PRIJALA TOTO NARIADENIE:

            Článok 1

               1.   Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz volfrámových zváracích elektród vrátane volfrámových tyčí a prútov pre zváracie elektródy, ktoré obsahujú najmenej 94 hmotnostných % volfrámu, iných ako získaných jednoduchým spekaním, tiež upravených do stanovenej dĺžky, v súčasnosti patriacich pod číselné znaky KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 80 (kódy TARIC 8101991010 a 8515908010) a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.

               2.   Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením je v prípade výrobku opísaného v odseku 1 a vyrobeného ďalej uvedenými spoločnosťami takáto:

                           Spoločnosť

                           Clo

                           Doplnkový kód TARIC

                           Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd

                           17,0 %

                           A754

                           Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd

                           41,0 %

                           A755

                           Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd

                           38,8 %

                           A756

                           Všetky ostatné spoločnosti

                           63,5 %

                           A999

               3.   Uplatňovanie individuálnych colných sadzieb stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá musí obsahovať vyhlásenie s dátumom a podpisom pracovníka subjektu, ktorý takúto faktúru vystavil, s uvedením jeho mena a funkcie, v tomto znení: „Ja, podpísaný(-á), potvrdzujem, že (objem) volfrámových elektród predaných na vývoz do Európskej únie, na ktoré sa vzťahuje táto faktúra, vyrobila spoločnosť (názov a adresa spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) v [názov dotknutej krajiny]. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“ Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa clo uplatňované na všetky ostatné spoločnosti.

               4.   Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.

            Článok 2
            Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

            Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
            V Bruseli 26. júla 2019

                  Za Komisiu

                  predseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21.

            (2)  Nariadenie Rady (ES) č. 260/2007 (Ú. v. EÚ L 72, 13.3.2007, s. 1).

            (3)  Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 508/2013 (Ú. v. EÚ L 150, 4.6.2013, s. 1).

            (4)  Ú. v. EÚ C 292, 2.9.2017, s. 6.

            (5)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21, naposledy zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/825 z 30. mája 2018 (Ú. v. EÚ L 143, 7.6.2018, s. 1).

            (6)  Ú. v. EÚ C 186, 31.5.2018, s. 13.

            (7)  Výrobcom je každá spoločnosť v dotknutej krajine, ktorá vyrába prešetrovaný výrobok, vrátane akýchkoľvek s ňou prepojených spoločností, ktoré sú zapojené do výroby, predaja na domácom trhu alebo vývozu prešetrovaného výrobku.

            (8)  Pracovný dokument útvarov Komisie o výrazných deformáciách v hospodárstve ČĽR na účely prešetrovaní na ochranu obchodu.

            (9)  Správa – kapitola 2, s. 6 – 7.

            (10)  Správa – kapitola 2, s. 10.

            (11)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

            (12)  Správa – kapitola 2, s. 20 – 21.

            (13)  Správa – kapitola 3, s. 41, 73 – 74.

            (14)  Správa – kapitola 6, s. 120 – 121.

            (15)  Správa – kapitola 6, s. 122 – 135.

            (16)  Správa, kapitola 7, s. 167 – 168.

            (17)  Správa – kapitola 8, s. 169 – 170, 200 – 201.

            (18)  Správa – kapitola 2, s. 15 – 16, správa – kapitola 4, s. 50, s. 84, správa – kapitola 5, s. 108 – 109.

            (19)  Správa – kapitola 13, s. 322.

            (20)  Správa – kapitola 12, s. 298 – 312.

            (21)  Správa – kapitola 12, s. 267 – 282.

            (22)  Správa – kapitola 5, s. 100 – 101.

            (23)  Správa – kapitola 2, s. 26.

            (24)  Správa – kapitola 2, s. 31 – 32.

            (25)  Pozri https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU.

            (26)  Pozri webové sídlo Čínskeho združenia odvetvia neželezných kovov: http://www.chinania.org.cn/html/dangjiangongzuo/dangjianhuodong/2019/0326/34906.html (stránka navštívená 29. marca 2019).

            (27)  Správa – kapitola 12, s. 322.

            (28)  Správa – kapitola 14.1 až 14.3.

            (29)  Správa – kapitola 4, s. 41 – 42, 83.

            (30)  Správa – kapitola 12, s. 268.

            (31)  Správa – kapitola 12, s. 271.

            (32)  Správa – kapitola 12, s. 273.

            (33)  Správa – kapitola 12, s. 279.

            (34)  Správa – kapitola 12, s. 306.

            (35)  Správa – kapitola 12, s. 310.

            (36)  Správa – kapitola 12, s. 311.

            (37)  Správa – kapitola 12, s. 316.

            (38)  Pozri oznam ministerstva obchodu č. 208[2018], ktorý je k dispozícii na adrese: http://www.mofcom.gov.cn/article/b/e/201812/20181202821970.shtml (stránka navštívená 26. apríla 2019).

            (39)  Pozri stranu 298 správy.

            (40)  OECD. (2014). Vývozné obmedzenia v obchode so surovinami: fakty, chybné predstavy a lepšie postupy (OECD Publishing, 2014), strana 26.

            (41)  OECD. (2016). Metodická poznámka k zoznamu vývozných obmedzení týkajúcich sa priemyselných surovín, OECD, 9. marca 2016.

            (42)  Správa – kapitola 6, s. 138 – 149.

            (43)  Správa – kapitola 9, s. 216.

            (44)  Správa – kapitola 9, s. 213 – 215.

            (45)  Správa – kapitola 9, s. 209 – 211.

            (46)  Správa – kapitola 13, s. 332 – 337.

            (47)  Správa – kapitola 13, s. 336.

            (48)  Správa – kapitola 13, s. 337 – 341.

            (49)  Správa – kapitola 6, s. 114 – 117.

            (50)  Správa – kapitola 6, s. 119.

            (51)  Správa – kapitola 6, s. 120.

            (52)  Správa – kapitola 6, s. 121 – 122, 126 – 128, 133 – 135.

            (53)  Správa, tamže.

            (54)  Správa – kapitola 14, s. 362 – 363, v ktorej sa uvádzajú prešetrovania EÚ na ochranu obchodu (týkajúce sa určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike), ako aj prešetrovania na ochranu obchodu, ktoré uskutočnili austrálske, kanadské alebo indické orgány alebo orgány Spojených štátov.

            (55)  Správa – kapitola 6, s. 127, najmä pokiaľ ide o odhad MMF.

            (56)  Správa – kapitola 12, s. 274 a s. 281 – 282.

            (57)  Správa – kapitola 6, s. 120.

            (58)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (Otvorené dáta Svetovej banky – Vyššie stredné príjmy), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (59)  Ak sa prešetrovaný výrobok nevyrába v žiadnej z krajín s podobnou úrovňou rozvoja, môže sa posudzovať výroba výrobku z rovnakej všeobecnej kategórie a/alebo z rovnakého sektora, ako je prešetrovaný výrobok.

            (60)  Otvorené dáta Svetovej banky – Vyššie stredné príjmy, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (61)  https://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/commodity/tungsten/.

            (62)  Kódy NACE sa uvádzajú na adrese http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/index/nace_all.html.

            (63)  Náklady práce sú k dispozícii na adrese http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2088.

            (64)  Tlačová správa, v ktorej sa uverejňuje ročná zmena cenového indexu domácich výrobcov pre spracovateľský priemysel, je k dispozícii na adrese: http://www.turkstat.gov.tr/PreTabloArama.do?metod=search&araType=hb_x.

            (65)  Orbis (Bureau Van Dijk) je celosvetový poskytovateľ údajov o podnikových informáciách: www.bvdinfo.com.

            (66)  Poznámka zo 6. marca 2019, príloha 2.

            (67)  Poznámka zo 6. marca 2019, príloha 2.

            (68)  Súvislosť medzi vývoznými obmedzeniami a cenami sa podrobnejšie opisuje v správe, oddiel 12.4.1, s. 298 – 299.

            (69)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre obchod, Riaditeľstvo H, B-1049 Brusel, Belgicko.

            (70)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).