title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/422 z 9. marca 2017, ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Indii

text:
               10.3.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 64/46

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/422
   z 9. marca 2017,
   ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Indii
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 2,
   keďže:
   A.   POSTUP

   1.   Platné opatrenia

               (1)

               Po antidumpingovom prešetrovaní Rada uložila nariadením (ES) č. 1629/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Indii (ďalej len „dotknutá krajina“), v súčasnosti patriacich pod číselné znaky KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545110010) a ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545909010).

               (2)

               Po antisubvenčnom prešetrovaní Rada uložila nariadením (ES) č. 1628/2004 (3) aj konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Indii.

               (3)

               Po čiastočnom priebežnom revíznom prešetrovaní ex officio Rada nariadením (ES) č. 1354/2008 (4) zmenila nariadenia (ES) č. 1628/2004 a (ES) č. 1629/2004.

               (4)

               Po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia Rada vykonávacím nariadením (EÚ) č. 1186/2010 (5) predĺžila platnosť antidumpingových opatrení. Po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti vyrovnávacích Rada vykonávacím nariadením (EÚ) č. 1185/2010 (6) predĺžila platnosť vyrovnávacích opatrení.

               (5)

               Antidumpingové opatrenia nadobudli formu valorického cla vo výške vo výške 9,4 % a 0 % v prípade dovozu od jednotlivo vymenovaných vývozcov, so sadzbou zostatkového cla vo výške 8,5 %.

         2.   Žiadosť o revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti

               (6)

               Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (7) platných antidumpingových opatrení na dovoz určitých systémov grafitových elektród s pôvodom v Indii bola Komisii doručená žiadosť o revízne prešetrovanie podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 (8).

               (7)

               Žiadosť podali spoločnosti SGL Carbon GmbH, TOKAI Erftcarbon GmbH a GrafTech Switzerland SA (ďalej len „žiadatelia“), ktorých výroba predstavuje viac než 25 % celkovej výroby určitých systémov grafitových elektród v Únii.

               (8)

               Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne malo za následok pokračovanie dumpingu a pokračovanie alebo opätovný výskyt ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

         3.   Začatie

               (9)

               Keďže Komisia zistila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti, prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (9) (ďalej len oznámenie o začatí revízneho prešetrovania) 15. decembra 2015 oznámila začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009.

         4.   Súbežné prešetrovanie

               (10)

               Komisia prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie dňa 15. decembra 2015 (10) takisto oznámila začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti podľa článku 18 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 (11), týkajúceho sa platných konečných vyrovnávacích opatrení na dovoz určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Indii do Únie.

         5.   Zainteresované strany

               (11)

               V oznámení o začatí revízneho prešetrovania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa na ňu obrátili s cieľom zúčastniť sa na prešetrovaní. Okrem toho Komisia osobitne informovala žiadateľa, ďalších známych výrobcov z Únie, vyvážajúcich výrobcov, dovozcov a používateľov v Únii, o ktorých je známe, že sa ich toto prešetrovanie týka, ako aj indické orgány o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.

               (12)

               Všetky zainteresované strany dostali príležitosť vyjadriť sa k začatiu revízneho prešetrovania a požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

         5.1.   Výber vzorky

               (13)

               Komisia v oznámení o začatí revízneho prešetrovania uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia by mohla pristúpiť k výberu vzorky.

         a)   Výber vzorky výrobcov z Únie

               (14)

               Komisia vo svojom oznámení o začatí revízneho prešetrovania uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu predaja, ktorý možno v rámci dostupného času primerane prešetriť, a to aj vzhľadom na zemepisnú polohu. Táto vzorka sa skladala zo štyroch výrobcov z Únie. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali podľa informácií získaných počas preskúmania postavenia viac ako 80 % celkovej výroby v Únii. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa vyjadrili k predbežnej vzorke. V danej lehote neboli doručené žiadne pripomienky, a preto bola vzorka potvrdená. Vzorka je reprezentatívna, pokiaľ ide o výrobné odvetvie Únie.

         b)   Výber vzorky dovozcov

               (15)

               Na to, aby sa Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, požiadala všetkých neprepojených dovozcov, aby jej poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí revízneho prešetrovania.

               (16)

               Žiadny dovozca sa neprihlásil, aby poskytol informácie požadované v oznámení o začatí revízneho prešetrovania.

         5.2.   Dotazníky a overovanie na mieste

               (17)

               Komisia zaslala dotazníky všetkým výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, dvom indickým vyvážajúcim výrobcom a 53 používateľom, ktorí sa prihlásili po začatí revízneho prešetrovania.

               (18)

               Odpovede na dotazníky doručili štyria výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, jeden indický vyvážajúci výrobca a osem používateľov prešetrovaného výrobku. Druhý vyvážajúci výrobca, ktorý spolupracoval v pôvodnom prešetrovaní, a to Graphite India Limited (ďalej len „GIL“), v tomto prešetrovaní nepredložil odpoveď na dotazník.

               (19)

               Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na to, aby určila pravdepodobnosť pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu a z neho vyplývajúcej ujmy, ako aj záujem Únie. Overovania na mieste podľa článku 16 základného nariadenia sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:

                           a)

                           Výrobcovia z Únie:

                                       —

                                       Graftech France S.N.C. Calais, Francúzsko,

                                       —

                                       Graftech Iberica S.L., Navarra, Španielsko,

                                       —

                                       SGL Carbon S.A., Wiesbaden, Nemecko,

                                       —

                                       Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Nemecko.

                           b)

                           Vyvážajúci výrobca v Indii:

                                       —

                                       HEG Limited, Bhopal (ďalej len „HEG“).

         6.   Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie

               (20)

               Prešetrovanie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2014 do 30. septembra 2015 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2012 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

         B.   DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

   1.   Dotknutý výrobok

               (21)

               Dotknutým výrobkom sú grafitové elektródy určené na použitie do elektrických oblúkových pecí, s objemovou hmotnosťou 1,65 g/cm3 alebo viac a elektrickým odporom 6,0 μ.Ω.m alebo menej, a konektory na takéto elektródy, tiež dovážané oddelene, s pôvodom v Indii (ďalej len „grafitové elektródové systémy“ alebo „prešetrovaný výrobok“), v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545110010) a ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545909010).

         2.   Podobný výrobok

               (22)

               Pri prešetrovaní sa zistilo, že rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia, majú tieto výrobky:

                           —

                           prešetrovaný výrobok

                           —

                           výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie.

               (23)

               Komisia dospela k záveru, že tieto výrobky sú podobnými výrobkami v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

         C.   PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU

   1.   Úvodné poznámky

               (24)

               V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa preskúmalo, či by uplynutie platnosti existujúcich opatrení pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu.

               (25)

               Ako už bolo uvedené v odôvodnení 18, v tomto prešetrovaní spolupracoval iba jeden indický vyvážajúci výrobca. Počas obdobia revízneho prešetrovania táto spoločnosť pokryla viac ako 95 % vývozu grafitových elektródových systémov z Indie do Únie. Komisia preto usúdila, že na posúdenie vývoznej ceny a dumpingového rozpätia počas obdobia revízneho prešetrovania mala nedostatočné informácie.

               (26)

               Tento vyvážajúci výrobca však predstavoval len 50 % celkovej výrobnej kapacity a len 40 % až 50 % celkovej výroby grafitových elektródových systémov v Indii počas obdobia revízneho prešetrovania. Jeho vývoz do iných tretích krajín počas obdobia revízneho prešetrovania navyše dosahoval len 43 % až 52 % celkového vývozu z Indie do iných tretích krajín (presný podiel jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu z Indie na celkovej indickej výrobe a celkový vývoz nemôžu byť zverejnené z dôvodu zachovania dôvernosti). Z tohto dôvodu a vzhľadom na to, že druhý indický výrobca grafitových elektródových systémov nespolupracoval, Komisia dospela k záveru, že nemá dostatočné informácie na preskúmanie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu a ujmy a musela využiť dostupné skutočnosti v súlade s článkom 18 základného nariadenia s cieľom posúdiť vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení.

               (27)

               Indické orgány boli náležite informované, že v dôsledku nízkej miery spolupráce zo strany indických vyvážajúcich výrobcov môže Komisia uplatniť článok 18 základného nariadenia. V tejto súvislosti neboli predložené žiadne pripomienky.

               (28)

               Zistenia uvedené v oddiele 3 preto boli založené na dostupných skutočnostiach. Na tento účel sa použili informácie, ktoré poskytol spolupracujúci vyvážajúci výrobca, informácie zo žiadosti o revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti, štatistika Eurostatu, údaje zhromaždené členskými štátmi podľa článku 14 ods. 6 základného nariadenia (ďalej len „databáza podľa článku 14 ods. 6“) a verejne dostupné informácie.

         2.   Dumping v Únii počas obdobia revízneho prešetrovania

   2.1.   Normálna hodnota

               (29)

               Komisia najprv preskúmala, či celkový objem predaja na domácom trhu v prípade jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu bol reprezentatívny v zmysle článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj na domácom trhu je reprezentatívny vtedy, ak celkový objem predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom na domácom trhu pripadajúci na vyvážajúceho výrobcu predstavoval aspoň 5 % jeho celkového objemu predaja na vývoz prešetrovaného výrobku do Únie v priebehu obdobia revízneho prešetrovania. Na základe toho bol celkový predaj podobného výrobku na domácom trhu v prípade jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu reprezentatívny.

               (30)

               Komisia následne identifikovala druhy výrobku predávané na domácom trhu, ktoré boli rovnaké alebo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Únie v prípade vyvážajúceho výrobcu s reprezentatívnym predajom na domácom trhu. Prvky, ktoré boli zohľadnené pri vymedzení druhov grafitových elektródových systémov, boli i) to, či sa predávali s konektormi alebo bez nich, ii) ich priemer a iii) ich dĺžka.

               (31)

               Spolupracujúci vyvážajúci výrobca tvrdil, že skutočnosť, že sa grafitové elektródové systémy vyrábajú z rôznych tried ihlicového koksu (základná surovina), by sa mala zohľadniť pri určovaní rovnakých alebo priamo porovnateľných druhov grafitových elektródových systémov. Prešetrovaním sa skutočne potvrdilo, že spoločnosť vo výrobnom procese používala dva rôzne druhy ihlicového koksu, ktorý sa dováža a je vyššej kvality a že bežný ihlicový koks sa získava na indickom trhu. Takisto sa potvrdilo, že druh použitého koksu určuje výrobné náklady a cenu finálneho výrobku.

               (32)

               Z toho dôvodu a s cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie Komisia na účely výpočtu dumpingu rozdelila všetky druhy výrobkov na výrobky nižšej triedy a na výrobky vyššej triedy.

               (33)

               Komisia potom preskúmala, či bol predaj na domácom trhu v prípade jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu na jeho domácom trhu pre každý druh výrobku, ktorý je rovnaký alebo porovnateľný s druhom výrobku predávaným na vývoz do Únie, reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj určitého druhu výrobku na domácom trhu je reprezentatívny, ak celkový objem predaja tohto druhu výrobku na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas obdobia revízneho prešetrovania predstavuje aspoň 5 % celkového objemu predaja na vývoz rovnakého alebo porovnateľného druhu výrobku do Únie. Komisia zistila, že tieto druhy výrobku sú reprezentatívne.

               (34)

               Komisia následne stanovila podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas obdobia revízneho prešetrovania pre každý druh výrobku s cieľom rozhodnúť o tom, či na výpočet normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia použiť skutočnú predajnú cenu na domácom trhu.

               (35)

               Normálna hodnota je založená na skutočnej cene jednotlivých druhov výrobku na domácom trhu bez ohľadu na to, či je tento predaj ziskový, alebo nie, ak:

                           a)

                           objem predaja druhu výrobku na domácom trhu, ktorý sa realizoval za čistú predajnú cenu rovnakú alebo vyššiu ako vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu výrobku a

                           b)

                           vážený priemer predajných cien tohto druhu výrobku je rovnaký alebo vyšší ako jednotkové výrobné náklady.

               (36)

               Normálna hodnota je v tomto prípade vážený priemer cien všetkých predajov tohto druhu výrobku na domácom trhu počas obdobia revízneho prešetrovania.

               (37)

               Normálna hodnota je skutočnou domácou cenou jednotlivých druhov výrobku len v prípade ziskového predaja daných druhov výrobku na domácom trhu počas obdobia revízneho prešetrovania, ak:

                           a)

                           objem ziskového predaja druhu výrobku predstavuje najviac 80 % celkového objemu predaja tohto druhu, alebo

                           b)

                           vážený priemer cien tohto druhu výrobku je nižší ako jednotkové výrobné náklady.

               (38)

               Ak neexistoval predaj niektorého druhu podobného výrobku v bežnom obchode alebo takýto predaj bol nedostatočný, Komisia vytvorila normálnu hodnotu v súlade s článkom 2 ods. 3 a 6 základného nariadenia.

               (39)

               V prípade takýchto druhov výrobku bola normálna hodnota vytvorená spočítaním priemerných výrobných nákladov podobného výrobku jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu počas obdobia revízneho prešetrovania:

                           a)

                           vážené priemerné predajné, všeobecné a administratívne výdavky („PVA“), ktoré vznikli jedinému spolupracujúcemu vyvážajúcemu výrobcovi pri predaji podobného výrobku na domácom trhu v rámci bežného obchodovania počas obdobia revízneho prešetrovania, a

                           b)

                           vážený priemerný zisk, ktorý jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca získal pri predaji podobného výrobku na domácom trhu v rámci bežného obchodovania počas obdobia revízneho prešetrovania.

               (40)

               V prípade druhov výrobku, ktoré sa na domácom trhu nepredávali vôbec, sa pripočítal vážený priemer PVA výdavkov a zisk zo všetkých transakcií uskutočnených v bežnom obchode na domácom trhu.

         2.2.   Vývozná cena

               (41)

               Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca vyvážal do Únie priamo nezávislým zákazníkom. Vývozná cena bola preto cena skutočne zaplatená alebo splatná za dotknutý výrobok pri jeho predaji na vývoz do Únie, v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.

               (42)

               Počas overovania na mieste bolo zistených viacero chýb vo vývozných cenách, ktoré nahlásil spolupracujúci vývozca. Tieto chyby boli opravené a vyvážajúci výrobca bol náležitým spôsobom informovaný.

         2.3.   Porovnanie

               (43)

               Komisia porovnávala normálnu hodnotu a vývoznú cenu uvedenú vyššie na základe ceny zo závodu.

               (44)

               Ak to bolo odôvodnené potrebou zabezpečiť spravodlivé porovnanie, Komisia v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien. V oprávnených a odôvodnených prípadoch sa vykonali úpravy s cieľom zohľadniť náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakládku a pomocné náklady, nákladov na balenie, úvery, bankové poplatky a vyrovnávacie clo, ktoré platí spolupracujúci vyvážajúci výrobca.

               (45)

               Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca žiadal o úpravu s cieľom zohľadniť dovozné poplatky za suroviny v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia s odôvodnením, že za grafitové elektródové systémy vyrobené na spotrebu v Indii sa platia dovozné poplatky, ale tieto poplatky sa pri predaji výrobku na vývoz do Únie vracajú prostredníctvom systému vrátenia cla (ďalej len „DDS“). Prešetrovaním sa však zistilo, že medzi sumami DDS prijatými za vývoz grafitových elektródových systémov a skutočne zaplateným clom za zapracovanú dovezenú surovinu neexistuje priame prepojenie. Usúdilo sa preto, že vyvážajúci výrobca nepreukázal, že vrátené clo za predaj na vývoz bolo zahrnuté do ceny na domácom trhu. Bolo to potvrdené aj v odôvodneniach 38 až 42 súbežného antisubvenčného prešetrovania, v ktorom sa stanovilo, že DDS predstavuje subvenciu vo forme finančného príspevku indickej vlády a nemôže sa považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla. Úprava sa preto nemôže schváliť.

               (46)

               Spolupracujúci indický vyvážajúci výrobca okrem toho žiadal o úpravu na základe článku 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia s odôvodnením, že dovozné poplatky sa vraj platia za podobný výrobok, ak je určený na spotrebu v Indii, ale pri predaji výrobku na vývoz do Únie sa nevyberajú z dôvodu systému predbežných povolení (ďalej len „AAS“). Prešetrovaním sa však zistilo, že nie je zavedený žiadny systém, ktorý by umožňoval potvrdiť, že sa surovina dovážaná bez cla v rámci systému AAS zapracúva výlučne do vyvážaných grafitových elektródových systémov. Komisia preto usudzuje, že vyvážajúci výrobca nepreukázal, že nezaplatené clo za predaj na vývoz bolo zahrnuté do ceny na domácom trhu. Bolo to potvrdené aj v odôvodneniach 59 až 62 súbežného antisubvenčného prešetrovania, v ktorom sa stanovilo, že AAS predstavuje subvenciu vo forme finančného príspevku indickej vlády a nemôže sa považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla. Táto úprava sa preto nemôže schváliť.

         2.4.   Dumpingové rozpätie

               (47)

               Ako je stanovené v článku 2 ods. 11 základného nariadenia, vážená priemerná normálna hodnota podľa jednotlivých druhov sa porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu prešetrovaného výrobku. Na základe tejto metodiky predstavuje dumpingové rozpätie stanovené pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu počas obdobia revízneho prešetrovania 29,8 %.

               (48)

               Počas overovania na mieste v priestoroch jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v Indii táto spoločnosť tvrdila, že by sa mala zohľadniť údajne výrazná kolísavosť cien hlavnej suroviny (ihlicový koks) počas obdobia revízneho prešetrovania a požiadala Komisiu, aby na tento účel vypočítala dumpingové rozpätie pre jednotlivé štvrťroky. Takto by sa preukázalo, že počas obdobia revízneho prešetrovania nedošlo k žiadnemu dumpingu. V tejto súvislosti spoločnosť predložila na konci overovania na mieste štvrťročné výrobné náklady.

               (49)

               Keďže toto tvrdenie nebolo predložené v skoršej fáze konania ani v odpovedi na dotazník, Komisia ho nemohla riadne overiť ani určiť, či boli poskytnuté údaje úplné a presné.

               (50)

               V každom prípade sa na základe údajov poskytnutých pri overení na mieste stanovilo, že jednotkové výrobné náklady na jednotlivé druhy výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania zo štvrťroka na štvrťrok klesali v prípade niektorých druhov výrobku, ale nie všetkých. V prípade viacerých kontrolných čísel výrobku sa jednotkové výrobné náklady zvýšili v poslednom štvrťroku. Jednotková vývozná cena zaznamenala podobný klesajúci trend s výnimkou posledného štvrťroka, počas ktorého sa vývozné ceny zvýšili, a to s výnimkou dvoch druhov výrobku. Spoločnosť vyviezla v každom štvrťroku obdobia revízneho prešetrovania významné objemy, ktoré boli rozdelené do jednotlivých štvrťrokov, ako sa uvádza v tabuľke (presné údaje o objemoch nemožno zverejniť z dôvodu zachovania dôvernosti). Okrem toho sa každom štvrťroku nepredávali všetky druhy výrobku; spomedzi 23 druhov výrobku, ktoré spolupracujúci vyvážajúci výrobca predáva na trhu Únie, sa v každom štvrťroku predávalo len šesť druhov.

               (51)

               Dumpingové rozpätia vypočítané pre každý štvrťrok podľa metodiky vysvetlenej v odôvodneniach 29 až 47 svedčia o značnom dumpingu v každom štvrťroku obdobia revízneho prešetrovania.

                  Tabuľka 1

                           Obdobie revízneho prešetrovania

                           Dumpingové rozpätie (%)

                           Objem vývozu (v tonách)

                           Október 2014 – december 2014

                           23,1

                           [1 500  – 1 700 ]

                           Január 2015 – marec 2015

                           32,3

                           [1 900  – 2 100 ]

                           Apríl 2015 – jún 2015

                           15,4

                           [1 500  – 1 700 ]

                           Júl 2015 – september 2015

                           6,4

                           [1 100  – 1 400 ]

               (52)

               Tvrdenie spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, že výsledok výpočtu jeho dumpingového rozpätia pre každý štvrťrok by ukázal neexistenciu dumpingu, preto bolo nesprávne. Dumpingové rozpätia boli značné v každom štvrťroku a podobne priemerné dumpingové rozpätie počas obdobia revízneho prešetrovania vypočítané na základe týchto štvrťročných rozpätí zostali na značnej úrovni, konkrétne 19,3 %.

               (53)

               Zatiaľ čo dumpingové rozpätia v jednotlivých štvrťrokoch vypočítané na základe druhov výrobkov majú kolísavý trend (zvyšovanie medzi obdobím október 2014 – december 2014 a obdobím január 2015 – marec 2015 a potom znižovania medzi obdobím január 2015 – marce 2015 až do konca obdobia revízneho prešetrovania), postupné znižovanie výrobných nákladov počas obdobia revízneho prešetrovania nemalo uvádzaný vplyv. V skutočnosti treba poznamenať, že zníženie dumpingového rozpätia bolo čiastočne spôsobené zvýšením vývoznej ceny. Treba pripomenúť, že žiadosť spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu o štvrťročné dumpingové rozpätie bolo založené iba na výkyvoch cien surovín. Komisia preto dospela k záveru, že poskytnuté informácie nespochybňujú zistenia o dumpingu počas obdobia revízneho prešetrovania a v dôsledku toho zistenia o pokračovaní dumpingu v odôvodneniach 57 až 87.

               (54)

               Po poskytnutí informácií jediný spolupracujúci indický vyvážajúci výrobca tvrdil, že na výpočet ziskovosti použitej pri vytvorení normálnej hodnoty by Komisia mala rozlišovať medzi výrobkami vyrobenými z domáceho koksu na jednej strane a výrobkami vyrobenými z dovezeného ihlicového koksu na strane druhej. Je tomu tak z dôvodu rozdielneho používania týchto výrobkov. Ďalej tvrdil, že na trhu Únie sa predávajú len výrobky vyrobené z dovezeného ihlicového koksu, ktoré sa používajú v elektrických oblúkových peciach s vysokým výkonom, a že ziskovosť použitá na vytvorenie normálnej hodnoty by sa preto mala vypočítať len na základe týchto druhov výrobkov. Počas vypočutia pred Komisiou po poskytnutí informácií spoločnosť HEG vysvetlila, že na základe týchto tvrdení by Komisia na vytvorenie normálnej hodnoty nemala použiť vážený priemer miery ziskovosti vypočítaný na základe všetkých predajov na domácom trhu. Spoločnosť HEG tvrdila, že Komisia by mala vypočítať dve odlišné miery ziskovosti so zohľadneným pôvodom koksu a náležite ich uplatniť pri vytvorení normálnej hodnoty.

               (55)

               V odpovedi na dotazník spoločnosť HEG uviedla pre každý druh výrobku pôvod suroviny a výkonnosť grafitových elektródových systémov. Pri zohľadnení len týchto dvoch prvkov však z porovnania medzi druhmi výrobku predávanými na trhu Únie a druhmi predávanými na indickom trhu vyplynulo, že spoločnosť HEG predávala počas obdobia revízneho prešetrovania tie isté druhy výrobku na oboch trhoch. Prvá časť tvrdenia je preto vecne nesprávna.

               (56)

               Okrem toho, ako je vysvetlené v odôvodneniach 39 a 40, Komisia použila na vytvorenie normálnej hodnoty vážený priemerný zisk všetkých predajov podobného výrobku na domácom trhu v bežnom obchode počas obdobia revízneho prešetrovania podľa článku 2 ods. 6 základného nariadenia. Použitím jednotlivých mier zisku pre každý druh výrobku, ktoré spoločnosť navrhla počas vypočutia uvedeného v odôvodnení 54, by dumpingové rozpätie uvedené v odôvodnení 47 kleslo len o 3,2 percentuálneho bodu na 26,7 %. Toto zníženie preto nemá významný vplyv na zistenia Komisie týkajúce sa dumpingu počas obdobia revízneho prešetrovania a v dôsledku toho zistenia týkajúce sa pokračovania dumpingu v odôvodneniach 57 až 87.

         3.   Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení

               (57)

               Po zistení značného dumpingu počas obdobia revízneho prešetrovania Komisia analyzovala pravdepodobnosť pokračovania dumpingu v prípade, že by sa nechala uplynúť platnosť opatrení. Analyzovali sa tieto prvky: výrobná kapacita a voľná kapacita v Indii, vývoz z Indie do ostatných tretích krajín a atraktívnosť trhu Únie.

               (58)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 25, spolupracoval iba jeden vyvážajúci výrobca v Indii, ktorý predstavoval iba polovicu z celkovej indickej výrobnej kapacity. Zistenia uvedené v ďalších oddieloch sa preto zakladali na dostupných skutočnostiach v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Komisia v tejto súvislosti použila informácie, ktoré poskytol spolupracujúci vyvážajúci výrobca, žiadosť o revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti, databázu OSN, informácie, ktoré poskytla indická vláda v súbežnom antisubvenčnom prešetrovaní uvedenom v odôvodnení 10, ako aj verejne dostupné informácie.

         3.1.   Výrobná kapacita a voľná kapacita

               (59)

               Na základe verejných finančných informácií a overených údajov spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu (12)
                   (13) obaja indickí výrobcovia po predchádzajúcom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti uvedenom v odôvodnení 4 zvýšili svoju výrobnú kapacitu o 27 %. Celková výrobná kapacita v Indii dosiahla na konci RIP 160 000 ton za rok, s rovnakým podielom u týchto dvoch výrobcov (14). Prešetrovaním sa okrem toho zistilo, že indickí vyvážajúci výrobcovia v prípade nárastu dopytu pravdepodobne ďalej zvýšia svoju kapacitu (15).

               (60)

               Objem výroby oboch indických výrobcov sa počas obdobia revízneho prešetrovania pohyboval v rozmedzí od 110 000 do 120 000 ton. Na základe skôr uvedených skutočností sa celková indická voľná kapacita odhadovala na 40 000 až 50 000 ton, čo predstavovalo 29 % až 36 % spotreby Únie počas obdobia revízneho prešetrovania.

               (61)

               Zvýšenie kapacity sa uskutočnilo súbežne s poklesom spotreby grafitových elektródových systémov v Indii a na celom svete. Grafitové elektródové systémy sa používajú najmä v odvetví elektrickej ocele, konkrétne sa používajú v oceliarskych závodoch na tavenie oceľového šrotu. Vývoj spotreby grafitových elektródových systémov je preto vo vzájomnom vzťahu s vývojom výroby elektrickej ocele a sleduje podobné trendy. Prešetrovaním sa zistilo, že výroba elektrickej ocele v Indii a na celom svete sa medzi rokom 2012 a obdobím revízneho prešetrovania znížila (16) a výrobná kapacita grafitových elektródových systémov v Indii sa zvýšila.

               (62)

               Koncom novembra 2014 indické orgány uložili antidumpingové opatrenia na dovoz grafitových elektródových systémov z Číny (17). Očakáva sa, že indickí výrobcovia zvýšia svoj podiel na domácom trhu.

         3.2.   Vývoz do tretích krajín

               (63)

               Na základe verejných finančných výkazov sa zistilo, že obaja indickí vyvážajúci výrobcovia sú orientovaní na vývoz (18)
                   (19) a počas obdobia revízneho prešetrovania vyvážali približne 60 % zo svojej celkovej výroby.

               (64)

               Únia napriek platným opatreniam zostala dôležitým cieľom vývozu spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu HEG. Vývoz spoločnosti HEG predstavoval v RIP 10 % až 17 % z celkového predaja z hľadiska hodnoty a 10 % až 20 % z hľadiska objemu. Nespolupracujúca indická spoločnosť GIL vyvážala do Únie počas RIP veľmi malé objemy. Toto je však potrebné vnímať v súvislosti s antidumpingovými a vyrovnávacími clami uplatniteľnými na spoločnosť GIL (spolu 15,7 %) v porovnaní so spoločnosťou HEG (spolu 7 %).

               (65)

               Kvôli absencii akéhokoľvek iného spoľahlivejšieho zdroja na stanovenie objemov vývozu z Indie na trhy iných tretích krajín sa použila databáza Organizácie Spojených národov. Podľa tejto databázy sa vývoz do iných tretích krajín medzi rokmi 2012 a 2013 zvýšil o 43 % a následne sa v rokoch 2014 a 2015 znížil o 38 % v porovnaní s rokom 2013. Celkovo objem vývozu medzi rokom 2012 a obdobím revízneho prešetrovania klesol (o 10 %). Hlavnými krajinami určenia pre vývoz z Indie boli v roku 2015 Spojené štáty americké, Saudská Arábia, Irán, Turecko a Spojené arabské emiráty, Kórejská republika, Egypt. Od roku 2012 do roku 2015 sa vývoz z Indie do niektorých z týchto krajín určenia zvýšil (ako napr. do Saudskej Arábie, Spojených arabských emirátov, Spojených štátov amerických), zatiaľ čo do niektorých iných (do Iránu, Turecka, Kórejskej republiky, Egypta) sa znížil, pričom celkovo sa znížil o 9 %.

               (66)

               Zatiaľ čo v roku 2012 bolo Rusko tretím najväčším vývozným trhom pre indických výrobcov z hľadiska objemu, potom ako Rusko v decembri 2012 uložilo valorické clo na dovoz grafitových elektródových systémov z Indie od 16,04 % do 32,83 % (20), vývoz z Indie do Ruska klesol zo 4 415 ton na 638 ton v roku 2015, t. j. o 86 %.

               (67)

               Tieto informácie o objeme vývozu v databáze OSN by sa dali porovnať s informáciami, ktoré indická vláda poskytla v súbežnom antisubvenčnom prešetrovaní, t. j. so štatistikou Generálneho riaditeľstva pre obchodné spravodajstvo a štatistiku (ďalej len „DGCIS“), v ktorej možno vypozorovať podobné trendy ako v databáze OSN.

               (68)

               Objem vývozu spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu HEG do iných tretích krajín navyše tiež nasledoval podobný trend, t. j. zvýšenie objemu vývozu do iných tretích krajín od roku 2012 do roku 2013 a pokles od roku 2014 do RIP s celkovo klesajúcim trendom počas posudzovaného obdobia. Treba však poznamenať, že napriek tomuto zníženiu objemu vývozu zostala celková úroveň v RIP značná, a to v rozsahu od 20 000 ton do 30 000 ton.

               (69)

               Pokiaľ ide o úrovne vývozných cien, prešetrovaním sa na základe databázy OSN zistilo, že indické vývozné ceny do určitých krajín ako Spojené štáty americké a Kórejská republika, ktoré boli v období od roku 2012 do roku 2014 v priemere nižšie než ceny v EÚ, v roku 2015 stúpli na približne rovnakú úroveň ako ceny v EÚ. Navyše indické vývozné ceny do iných krajín, ako napríklad Saudská Arábia boli v období rokov 2012 až 2014 nižšie než ceny v EÚ a v roku 2015 prevýšili ceny v EÚ. Okrem toho vývoz z Indie do určitých iných krajín, ako napríklad Turecko bol naďalej nižší než ceny v EÚ počas celého posudzovaného obdobia. Treba však poznamenať, že pri cenách v tejto databáze sa nerozlišuje medzi jednotlivými druhmi výrobku a spoľahlivosť takéhoto cenového porovnania je preto obmedzená.

               (70)

               Z analýzy informácií o vývozných cenách na trhy iných tretích krajín spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu vyplýva, že počas rokov 2012 a 2014 boli priemerné ceny na trhu Únie vyššie ako priemerné ceny spoločnosti HEG na iných tretích trhoch (upravené na báze kalendárneho roku, keďže údaje boli poskytnuté na základe finančného roku) a počas obdobia revízneho prešetrovania boli priemerné ceny na trhu Únie nižšie ako priemerné ceny spoločnosti HEG na iných tretích trhoch.

               (71)

               K dispozícii neboli žiadne iné údaje na určenie presných úrovní cien indických vyvážajúcich výrobcov na trhy iných tretích krajín.

         3.3.   Atraktívnosť trhu Únie

               (72)

               Atraktívnosť trhu Únie bola preukázaná skutočnosťou, že napriek platným antidumpingovým a vyrovnávacím clám indické grafitové elektródové systémy naďalej vstupovali na trh Únie. V priebehu posudzovaného obdobia bola India po Čínskej ľudovej republike (ďalej len „Čína“) stále druhou najväčšou vyvážajúcou krajinou do Únie. India si napriek poklesu medzi rokom 2012 a obdobím revízneho prešetrovania udržala svoj vývoz do Únie v značnom objeme a podiele na trhu, ako je vysvetlené ďalej v odôvodnení 100.

               (73)

               Možný vývoj vývozného predaja do Únie v prípade, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, treba chápať v súvislosti s celkovým poklesom spotreby grafitových elektródových systémov v Indii a na celom svete v kombinácii s voľnou kapacitou v Indii. S najväčšou pravdepodobnosťou sa tým zvýši tlak na indických vyvážajúcich výrobcov ďalej objavovať vývozné trhy, najmä pri zvážení ich obchodného modelu orientovaného na vývoz. Preto, ak by sa opatrenia v rámci Únie zrušili a prístup na trh by bol bez antidumpingového a vyrovnávacieho cla, je naozaj pravdepodobné, že veľká časť dostupnej voľnej kapacity sa použije na vývoz na trh Únie. Najmä ak z prešetrovania vyplýva, že zatiaľ čo na niektorých vývozných trhoch (ako Saudská Arábia, Spojené arabské emiráty, Spojené štáty americké) vývoz z Indie v roku 2015 narástol, celkový vývoz z Indie na trhy iných tretích krajín mal klesajúci trend. Naznačuje to, že niektoré tretie krajiny majú zrejme obmedzenú kapacitu absorbovať dodatočné vyvezené množstvá.

               (74)

               Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 66, Rusko uložilo antidumpingové clo na dovoz grafitových elektródových systémov z Indie. Indickí vyvážajúci výrobcovia tak majú obmedzený prístup na tento trh a nemôžu zvýšiť alebo presmerovať svoje objemy vývozu do Ruska, ako nasvedčuje pokles vývozu do tejto krajiny určenia od roku 2012.

               (75)

               Na základe toho je pravdepodobné, že indickí vyvážajúci výrobcovia budú naďalej vyvážať značné množstvá do Únie, ak by uplynula platnosť opatrení, a dokonca zvýšia svoje súčasné objemy vývozu, ak sa vezme do úvahy ich značná voľná kapacita. Je to naozaj pravdepodobné v prípade spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorý bude stimulovaný k ďalšiemu zvyšovaniu svojho už aj tak významného zastúpenia na trhu Únie, a ešte viac v prípade nespolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorého úrovne ciel sú vyššie v porovnaní so spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom a ktorý takmer prestal vyvážať na trh Únie.

         3.4.   Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu

               (76)

               Z uvedenej analýzy vyplýva, že i) dovoz z Indie naďalej vstupoval na trh Únie za značne dumpingové ceny a vo významných množstvách; ii) obaja indickí výrobcovia sú orientovaní na vývoz a majú voľnú kapacitu, ktorá by sa mohla použiť na zvýšenie objemu vývozu do Únie za dumpingové ceny; iii) celosvetová spotreba má klesajúcu tendenciu, čo obmedzuje možnosti vývozu na trhy určitých iných tretích krajín; iv) existenciou antidumpingových opatrení v Rusku proti indickým grafitovým elektródovým systémom sa ďalej obmedzujú možnosti vývozu pre indických vyvážajúcich výrobcov.

               (77)

               Na základe uvedeného sa dospelo k záveru, že existuje pravdepodobnosť pokračovania ujmy, ak by sa opatrenia zrušili.

               (78)

               Po poskytnutí informácií jediný spolupracujúci indický vyvážajúci výrobca, spoločnosť HEG, tvrdil, že Komisia v posúdení pravdepodobnosti pokračovania dumpingu nezohľadnila skutočnosti týkajúce sa obdobia po období revízneho prešetrovania. V tejto súvislosti spolupracujúci indický vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia pri uplatnení článku 18 základného nariadenia nezohľadnila skutočnosť, že spoločnosť GIL, druhý indický výrobca grafitových elektródových systémov, investoval do výrobného závodu v Únii, a to Graphite Cova GmbH (ďalej len „GIL Cova“). Spoločnosť HEG ďalej tvrdila, že spoločnosť GIL má strategickú dlhodobú zmluvu na predaj pečených zelených elektród („baked green electrodes“), ktoré sú polotovarom, svojmu závodu na grafitizáciu GIL Cova. Spoločnosť HEG takisto tvrdila, že z dôvodu strategickej investície spoločnosti GIL je záver Komisie o tom, že sa vývoz z Indie do Únie bude zvyšovať, nesprávny a že zistenia o voľnej kapacite oboch indických výrobcov, ktorá je dostupná pre vývoz, sú založené len na domnienkach. Spoločnosť HEG ďalej uviedla, že uplynutie platnosti opatrení nepovedie k zvýšeniu objemu dovozu do Únie vzhľadom na klesajúci trend vývozu z Indie do Únie (vrátane vývozu spoločnosti HEG do Únie) po období revízneho prešetrovania.

               (79)

               Okrem toho, spoločnosť HEG tvrdila, že jej plány na zvýšenie výrobnej kapacity boli len predstavou jej predsedu so zreteľom nepriaznivý ekonomický scenár v roku 2010. Vo výročnej správe spoločnosti HEG za rok, ktorý sa skončil 31. marca 2016, správna rada v roku 2016 už nerokovala o žiadnych nových návrhoch na expanziu.

               (80)

               Pokiaľ ide o porovnanie cien, ktoré Komisia uskutočnila v odôvodneniach 69 a 70 so zreteľom na vývoz na trhy iných tretích krajín, spoločnosť HEG predložila analýzu svojich priemerných cien CIF/CFR do štyroch iných tretích krajín, ktoré porovnala so svojimi priemernými cenami CIF do Únie a dospela k záveru, že jej priemerné ceny do daných štyroch iných tretích krajín sú vo všeobecnosti vyššie než jej ceny do Únie. Spoločnosť HEG preto tvrdila, že trh Únie s nižšími cenovými úrovňami by bol oproti tomu menej atraktívny.

               (81)

               Pokiaľ ide o tvrdenie spoločnosti HEG týkajúce sa investícií spoločnosti GIL do spoločnosti GIL Cova, objem vývozu spoločnosti GIL na trh Únie bol počas posudzovaného obdobia veľmi malý. Usudzuje sa však, že tomu tak nie je len z dôvodu investície spoločnosti GIL do COVA GIL, ale hlavne z dôvodu vysokého antidumpingového a vyrovnávacieho cla, ktoré sa uplatňujú na vývoz spoločnosti GIL z Indie do Únie (spolu 15,7 %). Ak by sa antidumpingové a/alebo vyrovnávacie opatrenia zrušili, spoločnosť GIL by pravdepodobné obnovila vývoz do Únie napriek svojej investícii do GIL Cova, a to aj vzhľadom na svoju dostupnú voľnú kapacitu a atraktívnosť trhu Únie, ako je opísané v odôvodneniach 72 až 75.

               (82)

               Pokiaľ ide o tvrdenie spoločnosti HEG týkajúce sa trendu vývozu po období revízneho prešetrovania, treba zdôrazniť, že tento vývoz sa uskutočnil v čase platnosti antidumpingových a vyrovnávacích opatrení. A preto, hoci objem vývozu spoločnosti HEG po období revízneho prešetrovania klesal, vývoz spoločnosti HEG do Únie sa pravdepodobne zvýši, ak sa antidumpingové a/alebo vyrovnávacie opatrenia zrušia, keďže spoločnosť HEG napriek zavedeným opatreniam naďalej vyvážala na trh Únie za značne dumpingové ceny, ďalej vzhľadom na jej obchodný model orientovaný na vývoz a jej voľnú kapacitu, v prípade ktorej nie je vylúčené, že sa v budúcnosti zvýši, ak sa zvýši dopyt po jej výrobkoch, ako je opísané v odôvodneniach 59 až 75.

               (83)

               Okrem toho sa v súvislosti s úmyslom spoločnosti HEG zvýšiť kapacitu zdôrazňuje, že počas overovania na mieste v roku 2016 spoločnosť HEG ukázala tímu, ktorý sa zaoberal prešetrovaním, krátky film s prehľadom o skupine HEG. Jedným z prvkov predstavených v tomto filme boli budúce plány spoločnosti zvýšiť svoju výrobnú kapacitu. Zástupcovia spoločnosti počas overovania na mieste navyše vysvetlili, že tieto plány sú momentálne odložené na neskôr, keďže spoločnosť nevyužíva svoju kapacitu naplno a vzhľadom na pokles celosvetového dopytu. V prípade zrušenia antidumpingových a/alebo vyrovnávacích opatrení je preto pravdepodobné, že dopyt po indických grafitových elektródových systémoch na trhu Únie sa zvýši a že spoločnosť HEG preto bude mať motiváciu na zvýšenie svojej kapacity, aby vyhovela dopytu.

               (84)

               Pokiaľ ide o tvrdenie spoločnosti HEG týkajúce sa cenových rozdielov medzi trhom Únie a trhmi iných tretích krajín, zdôrazňuje sa, že porovnanie, ktoré uskutočnila Komisia v odôvodneniach 69 a 70, sa týka priemerných cien indických vyvážajúcich výrobcov na iných tretích trhoch a priemerných cien výrobcov z Únie na trhu Únie, a nie priemerných cien indických výrobcov na trhu Únie. Treba pripomenúť, že priemerná cena spoločnosti HEG na trhu Únie je na značne dumpingovej úrovni, ktorá podhodnocuje priemerné ceny výrobcov z Únie, a preto nie je vhodná na predmetné porovnanie.

               (85)

               Tvrdenie spoločnosti HEG sa vzhľadom na uvedené zamietajú.

               (86)

               Jedna ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že vzhľadom na nízku spotrebu energie ako hlavného nákladového faktora a nízke náklady práce majú indickí výrobcovia jasné komparatívne výhody z hľadiska nákladovej efektívnosti. Treba však poznamenať, že prešetrovaním sa zistilo, že hlavným nákladovým faktorom vo výrobnom procese grafitových elektródových systémov v Indii je skutočne koks, a nie energia či práca. V každom prípade, aj keby pre indických výrobcov existovala komparatívna výhoda, na vývoznú cenu a normálnu hodnotu by to malo mať podobný účinok, a teda žiadny vplyv na dumpingové rozpätie. Toto tvrdenie je preto vecne nesprávne a zamieta sa.

               (87)

               Záver Komisie týkajúci sa pravdepodobnosti pokračovania dumpingu v prípade zrušenia opatrení sa preto potvrdzuje.

         D.   PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU UJMY

   1.   Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

               (88)

               V priebehu obdobia revízneho prešetrovania vyrábali podobný výrobok ôsmi výrobcovia (dve samostatné spoločnosti a dve skupiny). V zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia tvoria títo výrobcovia „výrobné odvetvie Únie“.

         2.   Úvodné poznámky

               (89)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 61, situácia v odvetví grafitových elektródových systémov je úzko spojená s odvetvím elektrickej ocele, v ktorom sa grafitové elektródové systémy používajú v elektrických oceliarskych peciach na tavenie oceľového šrotu. V tejto súvislosti prevládali počas posudzovaného obdobia negatívne podmienky na trhu v odvetví elektrickej ocele, ktorý zaznamenal pokles spotreby, čo sa odráža aj v spotrebe grafitových elektródových systémov.

               (90)

               Vzhľadom na skutočnosť, že existujú len dvaja vyvážajúci výrobcovia dotknutého výrobku v Indii, údaje týkajúce sa dovozu grafitových elektródových systémov z Indie a iných tretích krajín do Európskej únie nie sú uvedené v presných číslach, aby sa zachovala dôvernosť podľa článku 19 základného nariadenia.

         3.   Spotreba v Únii

               (91)

               Komisia stanovila spotrebu Únie sčítaním:

                           i)

                           predaja výrobcov z Únie zaradených do vzorky, získaného po overení vyplnených dotazníkov;

                           ii)

                           predaja spolupracujúcich výrobcov z Únie nezaradených do vzorky, získaného zo žiadosti o revízne prešetrovanie;

                           iii)

                           predaja nespolupracujúceho výrobcu z Únie nezaradeného do vzorky, získaného z jeho výročných správ;

                           iv)

                           dovozu z Indie na základe databázy podľa článku 14 ods. 6 a

                           v)

                           dovozu zo všetkých ostatných tretích krajín na základe údajov Eurostatu (úroveň TARIC).

               (92)

               Na základe toho sa spotreba v Únii vyvíjala takto:

                  Tabuľka 2

                  Spotreba v Únii

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie revízneho prešetrovania

                           Spotreba v Únii (v tonách)

                           151 508

                           140 244

                           146 637

                           139 974

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              93

                              97

                              92

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky od výrobcov z Únie zaradených do vzorky, výročné správy nespolupracujúceho výrobcu z Únie, žiadosti o revízne prešetrovanie, Eurostat (úroveň TARIC), databáza podľa článku 14 ods. 6.

               (93)

               Počas posudzovaného obdobia sa spotreba v Únii znížila o 8 %. Presnejšie povedané, spotreba v Únii klesla v roku 2013 o 7 %, medzi rokmi 2013 a 2014 sa zlepšila o 4 % a následne od roku 2014 po obdobie revízneho prešetrovania opäť klesla o 5 %.

               (94)

               Ako sa uvádza v odôvodneniach 61 a 89, celkový pokles dopytu bol výsledkom negatívnych trhových podmienok prevládajúcich v odvetví elektrickej ocele, keďže objem predaja grafitových elektród odráža vývoj objemu výroby ocele v elektrických peciach.

               (95)

               Po poskytnutí informácií spolupracujúci vyvážajúci výrobca z Indie tvrdil, že v analýze trhového podielu a spotreby sa mal vziať do úvahy aj dovoz, ktorý uskutočnili výrobcovia z Únie zo svojich prepojených spoločností v Spojených štátoch amerických, Mexiku, Japonsku a Malajzii a ktorý sa za posledné tri roky významne zvýšil.

               (96)

               Dovoz zo všetkých ostatných tretích krajín sa pri výpočte spotreby v Únii riadne zohľadnil, ako je vysvetlené v odôvodnení 91, a preto sú v celkovej spotrebe riadne zohľadnené. Tvrdenie sa preto zamietlo.

         4.   Dovoz z dotknutej krajiny

   4.1.   Objem a podiel dovozu z dotknutej krajiny na trhu

      Tabuľka 3

      Objem dovozu a podiel na trhu

               Krajina

               2012

               2013

               2014

               Obdobie revízneho prešetrovania

               India

               Objem dovozu (v tonách)

               9 000  – 10 000

               5 000  – 6 000

               7 000  – 8 000

               6 500  – 7 500

                  Indexovaný objem dovozu (2012 = 100)

                  100

                  57

                  80

                  74

               Podiel na trhu (%)

               6 – 7

               3 – 4

               5 – 6

               4 – 5

                  Indexovaný podiel na trhu

                  100

                  62

                  83

                  80

                  Zdroj: Databáza podľa článku 14 ods. 6.

               (97)

               Počas posudzovaného obdobia objem dovozu klesal. Výrazne klesol v roku 2013 (o 43 %), oživil sa v roku 2014 a opäť klesol v období revízneho prešetrovania. Celkovo sa počas posudzovaného obdobia zaznamenal pokles o 26 %.

               (98)

               Komisia určila podiel dovozu na trhu na základe spotreby v Únii, ako sa uvádza v odôvodnení 91.

               (99)

               Podiel na trhu vykazoval podobný trend ako objem dovozu, t. j. pokles medzi rokmi 2012 a 2013, nárast medzi rokmi 2013 a 2014, a potom opätovný pokles medzi rokmi 2014 a obdobím revízneho prešetrovania. Celkový podiel na trhu klesol v priebehu obdobia revízneho prešetrovania v porovnaní s rokom 2012 o 1,2 percentuálneho bodu.

               (100)

               Podiel dovozu z Indie na trhu na začiatku posudzovaného obdobia bol v rozmedzí od 6 % do 7 %. Do konca obdobia revízneho prešetrovania klesol v rozmedzí od 4 % do 5 %.

         4.2.   Ceny dovozu z dotknutej krajiny

               (101)

               Komisia určila trend cien indického dovozu na základe údajov zaznamenaných v databáze podľa článku 14 ods. 6 Vo všeobecnosti boli v súlade s cenami, ktoré zaznamenal spolupracujúci vyvážajúci výrobca.

               (102)

               Priemerná cena dovozu z dotknutej krajiny do Únie sa vyvíjala takto:

                  Tabuľka 4

                  Dovozná cena
                   (21)

                           Krajina

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie revízneho prešetrovania

                           India

                           Dovozné ceny (EUR/t)

                           2 500  – 3 500

                           3 000  – 4 000

                           2 500  – 3 500

                           2 200  – 3 200

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              105

                              89

                              86

               (103)

               Priemerné dovozné ceny sa počas posudzovaného obdobia znížili celkovo o 14 %. Dovozné ceny medzi rokmi 2012 a 2013 vzrástli o 5 %, v roku 2014 sa znížili o 16 % a v RIP sa ďalej znížili o 3 %.

         4.3.   Podhodnotenie ceny

               (104)

               Komisia určila podhodnotenie ceny počas obdobia revízneho prešetrovania porovnaním i) vážených priemerných predajných cien podľa druhu výrobku výrobcov z Únie zahrnutých do vzorky, účtovaných neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, ktoré sú upravené na úroveň cien zo závodu, a ii) zodpovedajúcich vážených priemerných cien podľa druhu výrobku v prípade dovozu od spolupracujúceho indického výrobcu, účtovaných prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, ktoré sú stanovené na základe CIF (náklady, poistenie a prepravné) a náležite upravené o antidumpingové/vyrovnávacie clo a náklady po dovoze.

               (105)

               Cenové porovnanie sa uskutočnilo podľa jednotlivých druhov výrobkov pri transakciách na rovnakej úrovni obchodu, v prípade potreby s primeranými úpravami, a po odpočítaní rabatov a zliav. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia revízneho prešetrovania.

               (106)

               Pri porovnaní sa v prípade spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu ukázalo vážené priemerné rozpätie podhodnotenia ceny počas obdobia revízneho prešetrovania vo výške 3 % na trhu Únie. Avšak po odpočítaní antidumpingového a vyrovnávacieho cla z výpočtov by rozpätie podhodnotenia ceny predstavovalo 9 %. Pokiaľ ide o nespolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, počas obdobia revízneho prešetrovania sa doviezli len veľmi malé množstvá. Komisia však urobila odhad podhodnotenia cien. Pri odpočítaní zavedených antidumpingových a vyrovnávacích ciel z výpočtov zistila rozpätie podhodnotenia cien vo výške 12 %. Tento odhad však vychádza z veľmi malého objemu dovozu a z dôvodu nespolupráce v ňom nie sú zohľadnené druhy výrobku. Jeho spoľahlivosť je preto obmedzená.

         4.4.   Dovoz z iných tretích krajín

      Tabuľka 5

      Objem dovozu a podiel na trhu

               Krajina

               2012

               2013

               2014

               Obdobie revízneho prešetrovania

               Iné tretie krajiny spolu

               Dovoz (v tonách)

               33 000  – 35 000

               30 000  – 32 000

               34 000  – 36 000

               30 000  – 32 000

                  Index

                  100

                  90

                  103

                  90

               Podiel na trhu (%)

               22 – 23

               22 – 23

               24 – 25

               22 – 23

               Cena (EUR/tona)

               2 500  – 3 500

               2 400  – 3 400

               2 400  – 3 400

               2 300  – 3 300

                  Index

                  100

                  98

                  89

                  92

               Čína

               Dovoz (v tonách)

               14 000  – 15 000

               11 000  – 12 000

               16 000  – 17 000

               14 000  – 15 000

                  Index

                  100

                  80

                  117

                  103

               Podiel na trhu (%)

               9 – 10

               8 – 9

               11 – 12

               10 – 11

               Cena (EUR/tona)

               2 000  – 3 000

               1 500  – 2 500

               1 400  – 2 400

               1 600  – 2 600

                  Index

                  100

                  94

                  90

                  99

               USA

               Dovoz (v tonách)

               3 000  – 4 000

               4 000  – 5 000

               4 200  – 5 200

               4 200  – 5 200

                  Index

                  100

                  118

                  129

                  128

               Podiel na trhu (%)

               2 – 3

               3 – 4

               3 – 4

               3 – 4

               Cena (EUR/tona)

               3 300  – 4 300

               3 200  – 4 200

               3 000  – 4 000

               2 800  – 3 800

                  Index

                  100

                  96

                  84

                  81

               Mexiko

               Dovoz (v tonách)

               3 000  – 4 000

               4 000  – 5 000

               5 500  – 6 500

               4 000  – 5 000

                  Index

                  100

                  127

                  165

                  119

               Podiel na trhu (%)

               2 – 3

               3 – 4

               4 – 5

               3 – 4

               Cena (EUR/tona)

               3 800  – 4 800

               3 900  – 4 900

               3 900  – 4 900

               4 000  – 5 000

                  Index

                  100

                  103

                  103

                  115

               Rusko

               Dovoz (v tonách)

               3 000  – 4 000

               2 500  – 3 500

               3 500  – 4 500

               3 700  – 4 700

                  Index

                  100

                  70

                  101

                  103

               Podiel na trhu (%)

               2 – 3

               1 – 2

               2 – 3

               2 – 3

               Cena (EUR/tona)

               3 000  – 4 000

               2 800  – 3 800

               2 500  – 3 500

               2 100  – 3 100

                  Index

                  100

                  91

                  79

                  75

               Japonsko

               Dovoz (v tonách)

               4 500  – 5 500

               3 000  – 4 000

               3 000  – 4 000

               2 000  – 3 000

                  Index

                  100

                  74

                  62

                  50

               Podiel na trhu (%)

               3 – 4

               2 – 3

               2 – 3

               1 – 2

               Cena (EUR/tona)

               3 400  – 4 400

               3 300  – 4 300

               2 800  – 3 800

               2 900  – 3 900

                  Index

                  100

                  99

                  82

                  83

               Iné tretie krajiny

               Dovoz (v tonách)

               4 000  – 5 000

               4 000  – 5 000

               1 000  – 2 000

               700 – 1 700

                  Index

                  100

                  104

                  25

                  19

               Podiel na trhu (%)

               2 – 3

               3 – 4

               0,5 – 1,5

               0,5 – 1,5

               Cena (EUR/tona)

               2 600  – 3 600

               2 000  – 3 000

               1 900  – 2 900

               1 600  – 2 600

                  Index

                  100

                  83

                  78

                  72

                  Zdroj: Eurostat (úroveň TARIC).

               (107)

               V súlade so znížením spotreby sa objem dovozu zo všetkých ostatných tretích krajín znížil v období medzi rokom 2012 a RIP o 10 %. Podiel dovozu zo všetkých ostatných tretích krajín na trhu bol počas posudzovaného obdobia v rozmedzí od 22 % do 23 %. Hlavný dovoz bol z Číny, USA, Mexika, Ruska a Japonska, ktoré boli počas RIP jedinými krajinami s individuálnym podielom na trhu vyšším ako 1 %.

               (108)

               Ceny dovozu z USA, Japonska a Mexika boli vyššie ako ceny vývozcov z Indie a ceny výrobcov z Únie. Podiel dovozu z USA a Mexika na trhu sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o menej ako 1 percentuálny bod. Podiel dovozu z Japonska na trhu sa počas posudzovaného obdobia znížil o 1,5 percentuálneho bodu.

               (109)

               Ceny dovozu z Číny a Ruska boli nižšie ako ceny vývozcov z Indie a ceny výrobcov z Únie (okrem roku 2012 v prípade Ruska). Podľa informácií, ktoré poskytlo výrobné odvetvie Únie v rámci žiadosti o revízne prešetrovanie, súvisí časť dovozu z Číny s grafitovými elektródovými systémami s malým priemerom (menším ako 400 milimetrov), kým väčšina indického dovozu a výroba výrobného odvetvia Únie spočíva v grafitových elektródových systémoch s veľkým priemerom (22) (väčším ako 400 mm), ktoré sú drahšie.

               (110)

               Podiel dovozu z Číny na trhu sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 1 percentuálny bod a počas obdobia revízneho prešetrovania bol v rozmedzí od 10 % do 11 %, kým podiel dovozu z Ruska na trhu bol počas obdobia revízneho prešetrovania v rozmedzí len od 2 % do 3 % a za posudzované obdobie sa zvýšil o 0,3 percentuálneho bodu. K tomuto zvýšeniu však nedošlo na úkor trhového podielu výrobného odvetvia Únie, ktorý sa za posudzované obdobie, ako je vysvetlené v odôvodnení 123, zvýšil o 1,9 percentuálneho bodu.

         5.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

   5.1.   Všeobecné poznámky

               (112)

               V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia zahŕňalo preskúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali počas posudzovaného obdobia vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.

               (113)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 14, na stanovenie prípadnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bol použitý výber vzorky.

               (114)

               Komisia na účely stanovenia ujmy rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele na základe údajov uvedených v žiadosti o revízne prešetrovanie, výročných správach nespolupracujúceho výrobcu z Únie a overených vyplnených dotazníkov výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Údaje sa týkali všetkých výrobcov z Únie. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov z vyplnených dotazníkov zaslaných výrobcami z Únie zaradenými do vzorky. Údaje sa týkali výrobcov z Únie zaradených do vzorky. O oboch súboroch údajov sa konštatovalo, že sú reprezentatívne, pokiaľ ide o hospodársku situáciu výrobného odvetvia Únie.

               (115)

               Makroekonomické ukazovatele sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie sa z dumpingu v minulosti.

               (116)

               Mikroekonomické ukazovatele sú tieto: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.

               (117)

               V prípade oboch súborov údajov sa skonštatovalo, že sú reprezentatívne z hľadiska hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie.

         5.2.   Makroekonomické ukazovatele

   a)   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

               (118)

               Celková výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 6

                  Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity výrobcov z Únie

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie revízneho prešetrovania

                           Objem výroby (v tonách)

                           235 915

                           235 502

                           241 623

                           221 971

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              100

                              102

                              94

                           Výrobná kapacita (v tonách)

                           297 620

                           297 245

                           299 120

                           290 245

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              100

                              101

                              98

                           Využitie kapacity (%)

                           79

                           79

                           81

                           76

                              Zdroj: Žiadosť o revízne prešetrovanie, výročné správy nespolupracujúceho výrobcu z Únie a overené vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               (119)

               Počas posudzovaného obdobia klesol objem výroby o 6 %. Konkrétnejšie, najprv sa do roku 2014 zvýšil o 2 %, a potom v období revízneho prešetrovania klesol o 8 % v porovnaní s rokom 2014.

               (120)

               Výrobná kapacita sa počas posudzovaného obdobia znížila o 2 %.

               (121)

               V dôsledku poklesu objemu výroby sa využitie kapacity v priebehu posudzovaného obdobia znížilo o 3 percentuálne body.

         b)   Objem predaja a podiel na trhu

               (122)

               Objem predaja a podiel na trhu výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 7

                  Objem predaja a podiel výrobcov z Únie na trhu

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie revízneho prešetrovania

                           Objem predaja na trhu Únie (v tonách)

                           107 655

                           103 779

                           103 704

                           102 123

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              96

                              96

                              95

                           Podiel na trhu (%)

                           71,1

                           74,0

                           70,7

                           73,0

                              Zdroj: Žiadosť o revízne prešetrovanie, výročné správy nespolupracujúceho výrobcu z Únie a overené vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               (123)

               Počas posudzovaného obdobia celkový objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie klesol približne o 5 %. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu v posudzovanom období kolísal. V roku 2013 sa zvýšil o 2,9 percentuálneho bodu. Následne v roku 2014 klesol o 3,3 percentuálneho bodu a opäť vzrástol o 2,3 percentuálneho bodu v období revízneho prešetrovania. Celkovo podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa v posudzovanom období zvýšil o 1,9 percentuálneho bodu.

               (124)

               Po poskytnutí informácií spolupracujúci vyvážajúci výrobca z Indie tvrdil, že pri stanovení trhového podielu výrobného odvetvia Únie by sa mal zohľadniť dovoz výrobcov z Únie z ich prepojených spoločností v Spojených štátoch amerických, Mexiku, Japonsku a Malajzii. Trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa však počíta na základe predaja jeho vlastnej výroby na trhu Únie. Dovoz, ktorý uskutočňuje výrobné odvetvie Únie, sa nezohľadňuje, pretože by to malo rušivý vplyv na celkový obraz, keďže by sa dovoz počítal dvakrát; ako dovoz na jednej strane a ako predaj výrobného odvetvia Únie na strane druhej. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

         c)   Rast

               (125)

               Medzi rokom 2012 a RIP klesla spotreba v Únii o 8 %. Objem predaja výrobného odvetvia Únie poklesol o 5 %, čo sa však premietlo do zväčšenia podielu na trhu o 1,9 percentuálneho bodu.

         d)   Zamestnanosť a produktivita

               (126)

               Zamestnanosť a produktivita sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 8

                  Zamestnanosť a produktivita výrobcov z Únie

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie revízneho prešetrovania

                           Počet zamestnancov

                           1 526

                           1 539

                           1 475

                           1 523

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              101

                              97

                              100

                           Produktivita (v tonách na zamestnanca)

                           155

                           153

                           164

                           146

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              99

                              106

                              94

                              Zdroj: Žiadosť o revízne prešetrovanie, výročné správy nespolupracujúceho výrobcu z Únie a overené vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               (127)

               Zamestnanosť výrobného odvetvia Únie zostala v priebehu posudzovaného obdobia približne na rovnakej úrovni. Vzhľadom na pokles výroby (zníženie o 6 % počas posudzovaného obdobia) klesla v rovnakom období aj produktivita, a to o 6 %.

         e)   Veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu

               (128)

               Prešetrovaním sa zistilo, že dovoz grafitových elektródových systémov z Indie naďalej vstupoval na trh Únie za dumpingové ceny. Dumpingové rozpätie stanovené pre Indiu počas obdobia revízneho prešetrovania bolo značne vyššie ako minimálna úroveň opísaná v odôvodnení 47. Zhodovalo sa to s poklesom dovozných cien v porovnaní s rokom 2012. Napriek tomu výrobné odvetvie Únie dokázalo ťažiť z platných antidumpingových opatrení a udržať si a mierne zvýšiť svoj podiel na trhu.

         5.3.   Mikroekonomické ukazovatele

   a)   Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

               (129)

               Priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 9

                  Priemerné predajné ceny v Únii a jednotkové náklady

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie revízneho prešetrovania

                           Priemerná jednotková predajná cena v Únii (EUR/tona)

                           3 784

                           3 468

                           2 997

                           2 825

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              92

                              79

                              75

                           Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona)

                           3 357

                           3 116

                           2 776

                           2 745

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              93

                              83

                              82

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               (130)

               Priemerná jednotková predajná výrobného odvetvia Únie neprepojeným zákazníkom v Únii neustále klesala o 25 % a v RIP dosiahla 2 825 EUR za tonu. Výrobné odvetvie Únie muselo upraviť svoje ceny smerom nadol tak, aby odrážali celkový pokles predajných cien na trhu s grafitovými elektródovými systémami, a to v dôsledku zníženia dopytu v odvetví elektrickej ocele.

               (131)

               Priemerné výrobné náklady výrobného odvetvia Únie klesli v nižšej miere v posudzovanom období, a to o 18 %. Hlavný faktor, ktorý ovplyvnil pokles jednotkových výrobných nákladov, bol pokles ceny surovín.

               (132)

               Po poskytnutí informácií spolupracujúci vyvážajúci výrobca z Indie tvrdil, že celosvetová cena suroviny klesla viac než náklady na suroviny, ktoré za posudzované obdobie vynaložilo výrobné odvetvie Únie. Výrobné odvetvie Únie preto nezískavalo suroviny efektívnym spôsobom a jeho životaschopnosť teda bola diskutabilná.

               (133)

               Prešetrovaním sa zistilo, že výrobné odvetvie Únie získavalo suroviny po celom svete od svojich prepojených a neprepojených strán na podobnej cenovej úrovni a nič nesvedčilo o neefektívnosti získavania surovín. Keďže toto tvrdenie nebolo ďalej podložené, zamietlo sa.

         b)   Náklady práce

               (134)

               Priemerné náklady práce sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 10

                  Priemerné náklady práce na zamestnanca

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie revízneho prešetrovania

                           Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR/zamestnanec)

                           66 111

                           66 842

                           67 113

                           67 253

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              101

                              102

                              102

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               (135)

               Priemerné náklady práce na zamestnanca vzrástli počas posudzovaného obdobia nepatrne o 2 %.

         c)   Zásoby

               (136)

               Úroveň zásob sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

                  Tabuľka 11

                  Zásoby

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie revízneho prešetrovania

                           Konečný stav zásob

                           8 952

                           8 821

                           13 770

                           18 465

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              99

                              154

                              206

                           Konečné zásoby ako percentuálny podiel výroby

                           6

                           5

                           7

                           11

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               (137)

               Úroveň konečného stavu zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia v absolútnom vyjadrení viac ako zdvojnásobila. V období revízneho prešetrovania predstavovala úroveň zásob približne 11 % jeho výroby.

         d)   Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál

               (138)

               Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 12

                  Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie revízneho prešetrovania

                           Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (% z obratu z predaja)

                           11,3

                           10,2

                           7,4

                           2,8

                           Hotovostný tok (EUR)

                           47 981 432

                           46 443 978

                           30 426 147

                           31 283 121

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              97

                              63

                              65

                           Investície (v EUR)

                           25 293 559

                           23 133 505

                           21 672 869

                           12 313 975

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              91

                              86

                              49

                           Návratnosť investícií (%)

                           16,5

                           13,9

                           10,1

                           3,9

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               (139)

               Komisia stanovila ziskovosť výrobného odvetvia Únie tak, že čistý zisk pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii vyjadrila ako percentuálny podiel obratu z tohto predaja. Ziskovosť výrobného odvetvia Únie sa v období revízneho prešetrovania postupne znižovala z 11,3 % v roku 2012 na 2,8 %, t. j. pokles o 8,5 percentuálneho bodu.

               (140)

               Po poskytnutí informácií spolupracujúci vyvážajúci výrobca z Indie tvrdil, že pokles ziskovosti výrobcov z Únie spôsobili jeho vysoké administratívne a predajné režijné náklady.

               (141)

               Prešetrovaním sa zistilo, že jednotkové výrobné náklady sa za posudzované obdobie znížili, ako sa uvádza v odôvodnení 131. Toto zníženie jednotkových výrobných nákladov sa týka administratívnych a predajných nákladov, aj keď väčšina nákladov pripadá na suroviny. Tvrdenie sa preto zamietlo.

               (142)

               Čistý peňažný tok je schopnosť výrobcu z Únie samofinancovať svoje činnosti. Čistý peňažný tok sa počas posudzovaného obdobia znížil o 35 %. Podstatné zníženie peňažného toku možno vysvetliť hlavne výrazným poklesom ziskovosti, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 139 skôr v texte.

               (143)

               Ročný tok investícií do dotknutého výrobku zo strany výrobného odvetvia Únie klesol počas posudzovaného obdobia o viac ako polovicu, z 25 miliónov EUR v roku 2012 na 12 miliónov EUR v RIP.

               (144)

               Po poskytnutí informácií spolupracujúci vyvážajúci výrobca z Indie tvrdil, že pokles investícií možno pripísať výlučne zníženiu dopytu a nadmerným celosvetovým kapacitám na výrobu grafitových elektródových systémov.

               (145)

               Prešetrovaním sa skutočne potvrdilo, ako je vysvetlené v odôvodnení 93, že spotreba grafitových elektródových systémov sa počas posudzovaného obdobia znížila. Treba však poznamenať, že investície do dotknutého výrobku, ktoré výrobné odvetvie Únie uskutočnilo počas obdobia revízneho prešetrovania v rámci posledného revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti, keď takisto čelilo poklesu spotreby, boli trikrát väčšie ako úroveň investícií dosiahnutá počas obdobia revízneho prešetrovania v rámci tohto revízneho prešetrovania.

               (146)

               Návratnosť investícií je zisk vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií. Návratnosť investícií z výroby a predaja podobného výrobku postupne klesol zo 16,5 % v roku 2012 na 3,9 % v RIP.

         5.4.   Záver týkajúci sa situácie výrobného odvetvia Únie

               (147)

               Prešetrovaním sa ukázalo, že napriek platným opatreniam sa väčšina ukazovateľov ujmy vyvíjala negatívne a hospodárska a finančná situácia výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia zhoršila. Výrobnému odvetviu Únie sa napriek tomu podarilo udržať a mierne zvýšiť svoj podiel na trhu, čo bolo možné iba za cenu dosiahnutia nižších úrovní zisku.

               (148)

               Zatiaľ čo tento negatívny vývoj možno vysvetliť znížením spotreby, ktorá počas posudzovaného obdobia klesla o 8 %, dovoz z Indie bol na trhu Únie trvalo prítomný. V období revízneho prešetrovania sa tento dovoz predával za nižšie ceny než ceny výrobného odvetvia Únie a podhodnocoval ich o 3 %. Okrem toho sa zistilo, že rozpätie predaja pod cenou dosahovalo 9 %. Dumpingový a subvencovaný dovoz z Indie teda stále vyvíjal tlak na ceny. Tlak na ceny sa skutočne v tomto období revízneho prešetrovania zvýšil v porovnaní s predchádzajúcim revíznym prešetrovaním pred uplynutím platnosti, keď cenové podhodnotenie predstavovalo menej ako 2 %.

               (149)

               V kontexte nižšej spotreby a tlaku na ceny spôsobeného dumpingovým a subvencovaným dovozom bolo výrobné odvetvie Únie nútené znížiť svoje predajné ceny. V dôsledku toho jeho zisk, hoci bol v období revízneho prešetrovania stále kladný (2,8 %), nedosiahol cieľový zisk 8 % stanovený v pôvodnom prešetrovaní.

               (150)

               Po poskytnutí informácií spolupracujúci vyvážajúci výrobca z Indie tvrdil, že výrobcovia z Únie mali značný prínos z poklesu indického dovozu, keďže sa podiel výrobného odvetvia Únie na trhu zvýšil o 2 %. Tvrdil, že podiel výrobného odvetvia Únie na trhu by dokonca bol ešte vyšší, ak by sa zohľadnil dovoz výrobného odvetvia Únie z iných tretích krajín. Výrobné odvetvie Únie zároveň čelilo tvrdej cenovej konkurencii z iných zdrojov (najmä dovoz za nízke ceny z Číny a Ruska). Bolo preto predložené tvrdenie, že dovozu z Indie nemožno pripísať žiadnu ujmu, ktorá by vyplývala z údajne nízkeho podielu výrobcov z Únie na trhu.

               (151)

               Prešetrovaním sa skutočne preukázalo zníženie objemu dovozu a podielu dovozu z Indie na trhu, ako je však vysvetlené v odôvodnení 148, dumpingový a subvencovaný dovoz z Indie stále vyvíjal na ceny tlak, ktorý sa počas obdobia revízneho prešetrovania dokonca ešte zvýšil oproti predchádzajúcemu revíznemu prešetrovaniu pred uplynutím platnosti. Tvrdenie sa preto zamietlo.

               (152)

               Tá istá zainteresovaná strana ďalej tvrdila, že Komisia nezvážila skutočnosť, že dovoz za nízke ceny z Číny a Ruska je jednou z hlavných príčin tlaku na ceny na trhu Únie, a vyzvala k vykonaniu úplnej analýzy dovozu dotknutého výrobky za nízke ceny z Číny a Ruska pred tým, ako sa určí pravdepodobnosť opakovaného výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. Táto zainteresovaná strana takisto tvrdila, že niektorí čínski výrobcovia zvýšili dovoz grafitových elektródových systémov s veľkým priemerom na trh Únie.

               (153)

               Pokiaľ ide dovozné ceny grafitových elektródových systémov z Číny a Ruska, ako je vysvetlené v odôvodneniach 109 a 111, treba pripomenúť, že: i) v prípade dovozu z týchto krajín nebolo možné vykonať primerané cenové porovnanie podľa druhu výrobku, ako to bolo v prípade Indie na základe podrobných informácií od spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu; ii) dovozné štatistiky z týchto krajín, ktoré má Komisia k dispozícii, jej neumožňujú rozlišovať medzi jednotlivými druhmi výrobku, a iii) podľa informácií, ktoré výrobné odvetvie Únie uviedlo v rámci žiadosti o revízne prešetrovanie a ktoré potvrdili používatelia, väčšina dovozu z týchto krajín sa týka malého priemeru grafitových elektródových systémov, ktoré sú lacnejšie. Spolupracujúci vyvážajúci výrobca z Indie navyše nepodložil svoje tvrdenie týkajúce sa zvýšenia dovozu grafitových elektródových systémov s veľkým priemerom z Číny do Únie.

               (154)

               Pokiaľ ide o objem dovozu grafitových elektródových systémov z Číny a Ruska a ich podiely a trhu, ako je vysvetlené v odôvodnení 110, trhový podiel čínskeho dovozu sa zvýšil o 1 percentuálny bod, zatiaľ čo trhový podiel dovozu z Ruska sa za posudzované obdobie zvýšil o 0,3 percentuálneho bodu. K tomuto zvýšeniu nedošlo na úkor trhového podielu výrobného odvetvia Únie, ktorý sa za posudzované obdobie, ako je vysvetlené v odôvodnení 110, zvýšil o 1,9 percentuálneho bodu. Tvrdenie sa preto zamietlo.

               (155)

               Tá istá zainteresovaná strana tvrdila, že výrobné odvetvie Únie bolo neefektívne, pokiaľ ide o výrobu grafitových elektródových systémov s malým priemerom, pretože predaj takýchto výrobkov predstavuje len časť jeho celkového objemu predaja.

               (156)

               Podmienky na trhu zvyčajne zaisťujú, že ponuka, a to konkrétneho predávaného druhu výrobku, sa riadi dopytom. Keďže tvrdenie týkajúce sa neefektívnosti výrobného odvetvia Únie, pokiaľ ide o výrobu grafitových elektródových systémov s malým priemerom, nebolo ďalej podložené, tvrdenie sa zamietlo.

               (157)

               Tá istá zainteresovaná strana tvrdila, že nebol dostatočne analyzovaný vplyv zvýšených množstiev dovozu za dumpingové ceny z iných krajín vrátane dovozu z prepojených spoločností v Spojených štátoch amerických, Mexiku, Malajzii a Japonsku.

               (158)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 108, ceny dovozu z USA, Japonska a Mexika boli vyššie ako ceny vývozcov z Indie a ceny výrobcov z Únie. Podiel dovozu z týchto krajín na trhu sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 0,1 percentuálneho bodu a na konci obdobia revízneho prešetrovania dosahoval menej ako 10 %. Komisia nemala ani v tomto prípade žiadne dôkazy o tom, že by ceny z týchto krajín boli dumpingové. Tvrdenie sa preto zamietlo.

               (159)

               Tá istá zainteresovaná strana tvrdila, že Komisia pri výpočte rozpätí podhodnotenia ceny a predaja pod cenu podľa jednotlivých druhov použila kontrolné číslo výrobku (ďalej len „PCN“), v ktorom nie je zohľadnená použitá surovina, ktorá má však významný vplyv na náklady a ceny. Porovnaním druhov výrobku vyrobených z rovnakej suroviny by sa rozpätie predaja pod cenu znížilo z 9 % na 8 %.

               (160)

               V štruktúre PCN skutočne nie je zohľadnený rozdiel z hľadiska suroviny a pri výpočte rozpätí podhodnotenia ceny a predaja pod cenu sa teda takýto rozdiel nevzal do úvahy. Ak sa na účely výpočtu podhodnotenia ceny a predaja pod cenu rozdelia druhy výrobku tak, aby sa zohľadnila použitá surovina, ako po poskytnutí informácií navrhla táto zainteresovaná strana, rozpätie predaja pod cenu uvedené v odôvodnení 148 sa znížilo len o 1 percentuálny bod na 8 %. Toto zníženie teda nemalo žiadne významný vplyv na zistenia Komisie týkajúce sa rozpätia predaja pod cenu počas obdobia revízneho prešetrovania.

               (161)

               Tá istá zainteresovaná strana spochybnila cieľový zisk na úrovni 8 % stanovený v pôvodnom prešetrovaní a tvrdila, že výrobcovia grafitových elektródových systémov zaznamenali straty z dôvodu poklesu medzinárodného dopytu po oceli, a teda 8 % cieľový zisk už nebol opodstatnený.

               (162)

               Treba pripomenúť, že cieľová úroveň zisku z predaja podobného výrobku na trhu Únie by mala byť taká, akú by výrobné odvetvie v tomto druhu odvetvia mohlo primerane dosiahnuť v normálnych podmienkach hospodárskej súťaže, t. j. pri absencii dumpingového/subvencovaného dovozu. V tejto súvislosti, ako sa uvádza v odôvodnení 26 nariadenia (ES) č. 1629/2004, sa úrovne zisku výrobného odvetvia Únie riadne preskúmali v období, keď bol podiel dumpingového dovozu na trhu najnižší (t. j. v roku 1999). S konečnou platnosťou sa preto dospelo k záveru, že na účely výpočtu rozpätia ujmy by sa ziskové rozpätie, ktoré by sa mohlo primerane považovať za zodpovedajúce finančnej situácii výrobného odvetvia Spoločenstva pri absencii dumpingu spôsobujúceho ujmu z Indie, malo stanoviť na 8 %. Tvrdenie sa preto zamietlo.

               (163)

               Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie bolo počas obdobia revízneho prešetrovania v mimoriadne nestabilnej situácii, ktorú možno pripísať najmä negatívnym podmienkam na trhu a z toho vyplývajúcemu poklesu spotreby. Z tohto dôvodu sa Komisia v posúdení sústredila na pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy vyplývajúcej z dumpingového dovozu z Indie.

         6.   Pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy

               (164)

               Na stanovenie pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy v prípade zrušenia opatrení proti Indii sa analyzovali tieto prvky: výrobná kapacita a voľná kapacita v Indii, vývoz z Indie do iných tretích krajín a atraktívnosť trhu Únie.

               (165)

               V odôvodnení 75 sa dospelo k záveru, že je pravdepodobné, že indickí vyvážajúci výrobcovia budú naďalej vyvážať značné množstvá do Únie, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, a dokonca zvýšia súčasné objemy vývozu, a že tento vývoz sa pravdepodobne uskutoční za dumpingové ceny.

               (166)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 60, indická kapacita sa odhaduje približne na 160 000 ton v období revízneho prešetrovania, pričom voľná kapacita sa odhaduje na 40 000 až 50 000 ton, čo predstavovalo 29 % až 36 % spotreby Únie počas toho istého obdobia. Navyše, ako sa uvádza v odôvodnení 59, indickí vyvážajúci výrobcovia v prípade nárastu dopytu pravdepodobne ďalej zvýšia svoju kapacitu. Ako sa uvádza v odôvodnení 62, koncom novembra 2014 indické orgány uložili antidumpingové opatrenia na dovoz grafitových elektródových systémov z Číny. V dôsledku toho sa očakáva sa, že indickí výrobcovia zvýšia svoj podiel na domácom trhu.

               (167)

               V dôsledku atraktívnosti trhu Únie, ako sa uvádza v odôvodneniach 72 až 75, by v prípade zrušenia opatrení bola táto voľná kapacita podľa všetkého presmerovaná na trh Únie. Takisto, ako je opísané v odôvodnení 63, indickí výrobcovia sú vo veľkej miere orientovaní na vývoz. Pokiaľ ide o ceny grafitových elektródových systémov, ako sa opisuje v odôvodnení 69, v prípade niektorých krajín určenia vývozu z Indie sa zistili vyššie úrovne cien v Únii. Avšak vzhľadom na rôznorodosť výrobkov táto informácia neuberá na celkovom posúdení, že sa nová kapacita presmeruje na trh Únie, keďže je spoľahlivosť tohto cenového porovnania obmedzená.

               (168)

               Ako je uvedené v odôvodnení 66, v Rusku boli na vývoz grafitových elektródových systémov z Indie uložené antidumpingové opatrenia a vývoz z Indie do Ruska sa za posudzované obdobie výrazne znížil. Znamená to, že prístup na tretí najväčší vývozný trh je pre indických vyvážajúcich výrobcov obmedzený a vzhľadom na súčasnú alebo dokonca pravdepodobne zvýšenú voľnú kapacitu uvedenú v odôvodnení 166 je veľmi pravdepodobné, že indickí vyvážajúci výrobcovia podstatne zvýšia svoj dovoz dotknutého výrobku do Únie v prípade uplynutia platnosti opatrení.

               (169)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 106, indické dovozné ceny by bez antidumpingových a vyrovnávacích ciel podhodnotili predajné ceny v Únii o 9 %. Pre nespolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu vypočítané odhadované rozpätie podhodnotenia ceny bez antidumpingových a vyrovnávacích ciel predstavovalo 12 %. Naznačuje to, aká by bola pravdepodobná cenová úroveň dovozu z Indie v prípade zrušenia opatrení. To znamená, že je pravdepodobné, že tlak na ceny na trhu Únie sa v prípade zrušenia opatrení výrazne zvýši, čím sa ešte viac zhorší hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie.

               (170)

               Pokiaľ ide o objem, zrušenie opatrení by veľmi pravdepodobne umožnilo indickým vyvážajúcim výrobcom získať podiely na trhu Únie. Silný podnet na obnovenie vývozu na trh Únie vo významnom množstve by mal najmä nespolupracujúci vyvážajúci výrobca, ktorý má v súčasnosti vyššiu sadzbu dane vo výške 15,7 %. Ak by sa opäť vyskytla táto situácia, výrobné odvetvie Únie by čelilo okamžitému poklesu objemu predaja a podielu na trhu.

               (171)

               Z toho vyplýva, že pri absencii opatrení indickí vyvážajúci výrobcovia pravdepodobne zvýšia svoju prítomnosť na trhu Únie, pokiaľ ide o objem dovozu a podiel na trhu za dumpingové a subvencované ceny, ktoré značne podhodnocujú predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Tým sa zvýši tlak na ceny na trhu Únie, čo bude mať negatívny vplyv na ziskovosť a finančnú situáciu výrobného odvetvia Únie. Zároveň sa ešte viac zhorší hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie.

               (172)

               Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že existuje vysoká pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy spôsobenej dumpingovým dovozom z Indie, ak by sa opatrenia zrušili.

         E.   ZÁUJEM ÚNIE

               (173)

               Komisia v súlade s článkom 21 základného nariadenia preskúmala, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení proti Indii bolo v rozpore so záujmom Únie ako celku. Určenie záujmu Únie sa zakladalo na posúdení všetkých jednotlivých príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.

               (174)

               Treba pripomenúť, že v pôvodnom prešetrovaní sa usúdilo, že prijatie opatrení nie je v rozpore so záujmom Únie.

               (175)

               V súlade s článkom 21 ods. 2 základného nariadenia dostali všetky zainteresované strany možnosť vyjadriť svoje stanovisko.

               (176)

               Na základe toho Komisia preskúmala, či napriek záverom o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu a opätovného výskytu ujmy existujú presvedčivé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že zachovanie existujúcich opatrení nie je v záujme Únie.

         1.   Záujem výrobného odvetvia Únie

               (177)

               Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 147, opatrenia umožnili výrobnému odvetviu Únie udržať si svoj podiel na trhu. V odôvodnení 172 sa zároveň dospelo k záveru, že situácia výrobného odvetvia Únie by sa pravdepodobne zhoršila v prípade, že by uplynula platnosť antidumpingových opatrení proti Indii. Preto možno dospieť k záveru, že zachovanie opatrení proti Indii by pre výrobné odvetvie Únie bolo prospešné.

         2.   Záujem dovozcov/obchodníkov

               (178)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 16, žiadny dovozca nespolupracoval ani sa neprihlásil v tomto prešetrovaní. Nič preto nenasvedčovalo tomu, že zachovanie opatrení by malo negatívny vplyv na dovozcov, ktorý by prevažoval nad pozitívnym vplyvom týchto opatrení.

         3.   Záujem používateľov

               (179)

               Ako už bolo uvedené v odôvodnení 18, vyplnený dotazník predložilo osem z 53 oslovených používateľov. Štyria z nich používajú grafitové elektródové systémy dovážané z Indie. Ich dovoz predstavoval približne 20 % z celého dovozu dotknutého výrobku z Indie.

               (180)

               Pripomína sa, že v pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že vplyv uloženia opatrení by nebol z hľadiska používateľov významný. Napriek existencii opatrení počas desiatich rokov používatelia v Únii naďalej získavali dodávky okrem iného aj z Indie. Používatelia nepredložili žiadne informácie, z ktorých vyplýva, že mali ťažkosti pri hľadaní iných zdrojov, a v prešetrovaní sa takéto informácie tiež nezistili.

               (181)

               Okrem toho sa pripomína, že pokiaľ ide o účinok uloženia opatrení na používateľov, v pôvodnom prešetrovaní sa dospelo k záveru, že pri danom zanedbateľnom výskyte nákladov na grafitové elektródové systémy v používateľskom odvetví by nijaké zvýšenie nákladov nemalo významný účinok na používateľské odvetvie. Tieto zistenia boli potvrdené v rámci tohto revízneho prešetrovania, keďže po uložení opatrení neexistujú žiadne náznaky o opaku. Okrem toho, žiadny z týchto štyroch používateľov nepredložil argument proti zachovaniu opatrení.

               (182)

               Proti pokračovaniu opatrení namietal jeden zväz výrobcov ocele, Nemecký zväz oceliarskeho priemyslu (Wirtschaftsvereinigung Stahl), ktorý tvrdil, že výsledkom opatrení sú konkurenčné nevýhody pre výrobcov ocele v EÚ v porovnaní s výrobcami ocele v iných regiónoch, ktoré v súvislosti s grafitovými elektródovými systémami neuložili žiadne opatrenia. Zväz tvrdil, že pokračovanie opatrení by umožnilo výrobnému odvetviu Únie mať naďalej dominantné postavenie. Z vývoja vývozu z Indie je však jasné, že po uložení opatrení dovoz z Indie počas posudzovaného obdobia pokračoval. Okrem toho sa prešetrovaním ukázalo, že grafitové elektródové systémy čoraz viac prenikajú na trh Únie z viacerých iných tretích krajín.

               (183)

               Na tomto základe a v súlade so závermi prijatými v pôvodnom prešetrovaní sa očakáva, že pokračovanie opatrení nebude mať významný negatívny vplyv na používateľov a že preto neexistujú žiadne presvedčivé dôvody vedúce k záveru, že nie je v záujme Únie predĺžiť platnosť súčasných opatrení.

         4.   Záver o záujme Únie

               (184)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že z hľadiska záujmu Únie neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti predĺženiu platnosti existujúcich antidumpingových opatrení na dovoz z Indie.

         F.   ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

               (185)

               Všetky zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, z ktorých vychádzal zámer zachovať platné antidumpingové opatrenia. Poskytla sa im aj lehota na predloženie pripomienok k zverejneným informáciám. Vyjadrenia a pripomienky sa riadne zohľadnili.

               (186)

               Z uvedených úvah vyplýva, že podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia by sa antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz grafitových elektródových systémov s pôvodom v Indii uložené nariadením (EÚ) č. 1225/2009 mali zachovať.

               (187)

               Po poskytnutí informácií spolupracujúci vyvážajúci výrobca z Indie požiadal Komisiu, aby zvážila pokračovanie uplatňovania opatrení na obdobie dvoch rokov. Prešetrovaním sa však nezistili mimoriadne okolnosti, ktoré by odôvodňovali obmedzenie trvania opatrení na dva roky.

               (188)

               Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti špecifikované v tomto nariadení sú uplatniteľné iba na dovoz dotknutého výrobku vyrábaného týmito spoločnosťami, a teda uvedenými špecifickými právnymi subjektmi. Dovoz dotknutého výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa sa špecificky neuvádzajú v normatívnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov prepojených s tými, ktoré sú špecificky uvedené, nemôže využívať tieto sadzby a podlieha colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.

               (189)

               Každú žiadosť o uplatňovanie týchto individuálnych sadzieb antidumpingového cla (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo obchodných subjektov) je potrebné bezodkladne adresovať Komisii (23) spolu so všetkými príslušnými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny činností spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz, napr. v súvislosti so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo obchodných subjektov. V prípade potreby sa potom nariadenie zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, na ktoré sa vzťahujú individuálne colné sadzby.

               (190)

               Výbor zriadený článkom 15 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/1036 nevydal stanovisko,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   1.   Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz grafitových elektród určených na použitie do elektrických oblúkových pecí s objemovou hmotnosťou 1,65 g/cm3 alebo viac a elektrickým odporom 6,0 μΩ.m alebo menej, v súčasnosti patriacich pod číselný znak KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545110010), a konektorov na takéto elektródy, v súčasnosti patriacich pod číselný znak KN ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545909010), tiež dovážaných spolu, s pôvodom v Indii.
   2.   Sadzba cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením v prípade výrobkov opísaných v odseku 1 a vyrobených ďalej uvedenými spoločnosťami je takáto:

               Spoločnosť

               Colná sadzba

               Doplnkový kód TARIC

               Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata – 700016, Západné Bengálsko

               9,4 %

               A530

               HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttarpradéš

               0 %

               A531

               Všetky ostatné spoločnosti

               8,5 %

               A999

         3.   Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
   Článok 2
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 9. marca 2017

            Za Komisiu

            predseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21.

      (2)  Nariadenie Rady (ES) č. 1629/2004 z 13. septembra 2004, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá predbežné clo uložené na dovoz určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Indii (Ú. v. EÚ L 295, 18.9.2004, s. 10).

      (3)  Nariadenie Rady (ES) č. 1628/2004 z 13. septembra 2004, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Indii (Ú. v. EÚ L 295, 18.9.2004, s. 4).

      (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1354/2008 z 18. decembra 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1628/2004, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Indii, a nariadenie (ES) č. 1629/2004, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých grafitových elektródových systémov s pôvodom v Indii (Ú. v. EÚ L 350, 30.12.2008, s. 24).

      (5)  Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 1186/2010 z 13. decembra 2010, ktorým sa po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých systémov grafitových elektród s pôvodom v Indii (Ú. v. EÚ L 332, 16.12.2010, s. 17).

      (6)  Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 1185/2010 z 13. decembra 2010, ktorým sa po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 18 nariadenia (ES) č. 597/2009 ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých systémov grafitových elektród s pôvodom v Indii (Ú. v. EÚ L 332, 16.12.2010, s. 1).

      (7)  Ú. v. EÚ C 82, 10.3.2015, s. 5.

      (8)  Nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009, o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51). Toto nariadenie bolo kodifikované základným nariadením.

      (9)  Oznámenie o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz určitých systémov grafitových elektród s pôvodom v Indii (Ú. v. EÚ C 415, 15.12.2015, s. 33).

      (10)  Oznámenie o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti vyrovnávacích opatrení uplatniteľných na dovoz určitých systémov grafitových elektród s pôvodom v Indii (Ú. v. EÚ C 415, 15.12.2015, s. 25).

      (11)  Nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, p. 93). Toto nariadenie bolo kodifikované nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 (Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 55).

      (12)  http://www.google.be/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=1&cad=rja&uact=8&ved=0ahUKEwiqt6H2u9_QAhWEzRoKHYUwBVEQFggfMAA&url=http%3A%2F%2Fhegltd.com%2Fwebmaster%2FDownloadFile.aspx%3Fd%3D..%2Fuploads%2FFinance%2F70Results_Release.pdf&usg=AFQjCNGMpUymLm4BNOjIMmolLDgwSGgcDw.

      (13)  http://content.icicidirect.com/mailimages/IDirect_GraphiteIndia_Q1FY16.pdf

      (14)  http://hegltd.com/ and http://www.graphiteindia.com/

      (15)  http://hegltd.com/WEBMASTER/DownloadFile.aspx?D=../Uploads/Newsletter/News9.pdf

      (16)  https://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

      (17)  http://www.dgtr.gov.in/sites/default/files/adfin_Graphite_Electrodes_diameters_ChinaPR.pdf

      (18)  http://hegltd.com/pdf/HEGLtd_Q1_FY_16_Investors_Presentation.pdf

      (19)  http://www.graphiteindia.com/View/investor_relation.aspx (pozri GIL Q3 FY2015 Earnings Presentation.pdf, strana 14).

      (20)  http://www.eurasiancommission.org/_layouts/Lanit.EEC.Desicions/Download.aspx?IsDlg=0&ID=3805&print=1

      (21)  Priemerná cena nezahŕňa platné antidumpingové/vyrovnávacie clá.

      Zdroj: Databáza podľa článku 14 ods. 6.

      (22)  Grafitové elektródy s malým aj veľkým priemerom sú zaradené do tých istých kódov TARIC.

      (23)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre obchod, Riaditeľstvo H, 1049 Brusel, Belgicko.