title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/854 z 27. mája 2021, ktorým sa ukladá predbežné antidumpingové clo na dovoz plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v Indii a Indonézii

text:
                  28.5.2021

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 188/61

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2021/854
         z 27. mája 2021,
         ktorým sa ukladá predbežné antidumpingové clo na dovoz plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v Indii a Indonézii
         EURÓPSKA KOMISIA,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
         so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
         po porade s členskými štátmi,
         keďže:
         1.   POSTUP

         1.1.   Začatie

                     (1)

                     Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala 30. septembra 2020 antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dovozu plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena (ďalej aj „prešetrovaný výrobok“) s pôvodom v Indii a Indonézii (ďalej len „dotknuté krajiny“) na základe článku 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036. Komisia uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“).

                     (2)

                     Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý 17. augusta 2020 podalo Európske združenie oceliarskeho priemyslu (ďalej len „Eurofer“ alebo „navrhovateľ“) v mene výrobcov zastupujúcich viac ako 25 % celkovej výroby plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena v Únii. Podnet obsahoval dôkazy o existencii dumpingu z dotknutých krajín a z neho vyplývajúcej značnej ujme, ktoré sa považovali za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.

               1.2.   Registrácia

                     (3)

                     V nadväznosti na žiadosť navrhovateľa podopretú požadovanými dôkazmi Komisia vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/370 (3) zaviedla registráciu dovozu dotknutého výrobku podľa článku 14 ods. 5 základného nariadenia.

               1.3.   Zainteresované strany

                     (4)

                     V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa na ňu obrátili s cieľom zúčastniť sa na prešetrovaní. Komisia okrem toho o začatí prešetrovania osobitne informovala navrhovateľa, známych vyvážajúcich výrobcov v dotknutých krajinách a orgány dotknutých krajín, známych dovozcov a používateľov v Únii a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.

                     (5)

                     Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach. Komisia usporiadala vypočutie s navrhovateľom, jedným vyvážajúcim výrobcom a jedným používateľom v Únii. Komisii boli doručené pripomienky, ktorými sa zaoberajú oddiely 2.3, 5.2 a 7.2.

               1.4.   Výber vzorky

                     (6)

                     V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vybrať vzorku zainteresovaných strán.

               1.4.1.   Výber vzorky výrobcov z Únie

                     (7)

                     Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že sa rozhodla obmedziť počet výrobcov z Únie, ktorí budú predmetom prešetrovania, na primeraný počet uplatnením výberu vzorky a že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Komisia v rámci analýzy posudzovania reprezentatívnosti pred začatím prešetrovania vybrala predbežnú vzorku na základe výroby a objemov predaja v Únii, ktoré vykázali výrobcovia z Únie, pričom zohľadnila aj ich geografickú polohu. Takto vytvorená predbežná vzorka pozostávala z troch výrobcov z Únie, ktorí predstavujú viac ako 60 % výroby a približne 70 % predaja podobného výrobku v Únii a nachádzajú sa v štyroch rôznych členských štátoch. Podrobné údaje o tejto predbežnej vzorke boli sprístupnené v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, aby ich mohli pripomienkovať. Neboli predložené žiadne pripomienky.

                     (8)

                     Na základe uvedeného sa predbežná vzorka výrobcov z Únie potvrdila. Pozostávala zo spoločností Aperam Stainless Europe (ďalej len „Aperam“), Acciai Speciali Terni S.p.A. (ďalej len „AST“) a Outokumpu Stainless Oy (ďalej len „OTK“). Konečná vzorka je reprezentatívnou vzorkou výrobného odvetvia Únie.

               1.4.2.   Výber vzorky dovozcov

                     (9)

                     S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala všetkých známych neprepojených dovozcov o poskytnutie informácií uvedených v oznámení o začatí konania.

                     (10)

                     Traja neprepojení dovozcovia sa prihlásili ako zainteresované strany a poskytli požadované informácie. Vzhľadom na malý počet doručených odpovedí výber vzorky nebol potrebný. K tomuto rozhodnutiu neboli predložené žiadne pripomienky. Dovozcovia boli vyzvaní, aby vyplnili dotazník.

               1.4.3.   Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v dotknutých krajinách

                     (11)

                     Vzhľadom na možný veľký počet vyvážajúcich výrobcov v dotknutých krajinách sa v oznámení o začatí konania stanovil výber vzorky v Indii a Indonézii, a Komisia preto požiadala všetkých známych vyvážajúcich výrobcov v Indii a Indonézii, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania, aby mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť.

                     (12)

                     Komisia okrem toho požiadala zastúpenie Indie pri Európskej únii a veľvyslanectvo Indonézskej republiky v Bruseli, aby identifikovali a/alebo kontaktovali ďalších vyvážajúcich výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní.

               1.4.3.1.   India

                     (13)

                     Vo fáze začatia konania Komisia kontaktovala sedem potenciálnych vyvážajúcich výrobcov v Indii. Dvaja vyvážajúci výrobcovia v Indii poskytli požadované informácie na výber vzorky a zastávali celý vývoz dotknutého výrobku do Únie. Komisia preto v súvislosti s vyvážajúcimi výrobcami v Indii od výberu vzorky upustila.

               1.4.3.2.   Indonézia

                     (14)

                     Komisia spočiatku kontaktovala 14 potenciálnych vyvážajúcich výrobcov v Indonézii. Traja vyvážajúci výrobcovia odpovedali na otázky týkajúce sa výberu vzorky a nahlásili predaj do Únie. Podľa informácií poskytnutých vo vyplnených dotazníkoch na výber vzorky ich predaj predstavoval 72 % indonézskeho vývozu do Únie. Na základe toho sa upustilo od výberu vzorky aj v prípade Indonézie.

               1.5.   Vyplnené dotazníky

                     (15)

                     V rámci podnetu boli poskytnuté dostatočné dôkazy prima facie o narušeniach trhu so surovinami v Indii a Indonézii, pokiaľ ide o dotknutý výrobok. Ako bolo uvedené v oznámení o začatí konania prešetrovanie sa preto týkalo týchto narušení trhu so surovinami, aby bolo možné určiť, či treba vo vzťahu k Indii a Indonézii uplatniť ustanovenia článku 7 ods. 2a a článku 7 ods. 2b základného nariadenia. Komisia preto v tejto súvislosti zaslala vláde Indie (ďalej len „indická vláda“) a Indonézie (ďalej len „indonézska vláda“) dotazníky.

                     (16)

                     Komisia zaslala dotazníky trom výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, navrhovateľovi, trom neprepojeným dovozcom a piatim vyvážajúcim výrobcom v dotknutých krajinách. Rovnaké dotazníky boli v deň začatia konania sprístupnené aj online (4).

                     (17)

                     Vyplnené dotazníky boli doručené od troch výrobcov z Únie zaradených do vzorky, navrhovateľa, dvoch neprepojených dovozcov, dvoch vyvážajúcich výrobcov z Indie a troch vyvážajúcich výrobcov z Indonézie. Vyplnené dotazníky boli doručené aj od indickej a indonézskej vlády.

               1.6.   Overovania na mieste

                     (18)

                     Vzhľadom na pandémiu ochorenia COVID-19 a opatrenia na obmedzenie pohybu zavedené rôznymi členskými štátmi, ako aj rôznymi tretími krajinami Komisia nemohla v predbežnej fáze vykonať overovania na mieste podľa článku 16 základného nariadenia. Namiesto toho v súlade so svojím oznámením o dôsledkoch vypuknutia ochorenia COVID-19 na antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania na diaľku krížovo overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné pre svoje predbežné zistenia (5).

                     (19)

                     Komisia vykonala krížovú kontrolu na diaľku týchto spoločností/strán:

                                 a)

                                 Výrobcovia z Únie a ich združenie:

                                             —

                                             Acciai Speciali Terni S.p.A., Terni, Taliansko (ďalej len „AST“),

                                             —

                                             Aperam Stainless Europe, pozostávajúca zo spoločností Aperam France, La Plaine Saint-Denis Cedex, Francúzsko a Aperam Belgium, Châtelet a Genk, Belgicko (ďalej len „Aperam“),

                                             —

                                             Outokumpu Stainless Oy, Tornio, Fínsko (ďalej len „OTK“),

                                             —

                                             Eurofer, Brusel, Belgicko.

                                 b)

                                 Dovozcovia z Únie:

                                             —

                                             Gual Stainless S.L., Berga, Španielsko,

                                             —

                                             Nova Trading S.A., Torun, Poľsko.

                                 c)

                                 Vyvážajúci výrobcovia:

                                             Vyvážajúci výrobcovia z Indie:

                                                         —

                                                         Chromeni Steels Private Limited, India,

                                                         —

                                                         Jindal Stainless Limited, Jindal Stainless Hisar Limited a Jindal Stainless Steelways Limited, India, Iberjindal S.L., Španielsko, a JSL Global Commodities Pte. Ltd., Singapur (spoločne ďalej len „Jindal Group“).

                                             Vyvážajúci výrobcovia v Indonézii:

                                                         —

                                                         PT Indonesia Ruipu Nickel and Chrome alloy (ďalej len „IRNC“), PT Ekasa Yad Resources (ďalej len „EYR“) a PT Hanwa (ďalej len „Hanwa“), Indonézia, Cantostar Limited (ďalej len „Cantostar“) a Eternal Tsingshan Group Co., Ltd. (ďalej len „Eternal Tsingshan“), Hongkong, a Recheer Resources Pte. Ltd. (ďalej len „Recheer“), Singapur (spoločne ďalej len „IRNC Group“)

                                                         —

                                                         PT Jindal Stainless Indonesia Limited (ďalej len „PTJ“), Indonézia, JSL Global Commodities Pte. Ltd. (ďalej len „JGC“), Singapur, a Iberjindal S.L. (ďalej len „IBJ“), Španielsko (spoločne ďalej len „Jindal Indonesia Group“).

                     (20)

                     Pokiaľ ide o postup podľa článku 7 ods. 2a a článku 7 ods. 2b základného nariadenia, vykonala sa krížová kontrola na diaľku s indickou a indonézskou vládou.

               1.7.   Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

                     (21)

                     Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2019 do 30. júna 2020 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie vývoja relevantného z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2017 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

               2.   DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

         2.1.   Dotknutý výrobok

                     (22)

                     Dotknutým výrobkom, ktorý je predmetom tohto prešetrovania, sú ploché valcované výrobky z nehrdzavejúcej ocele, ktoré nie sú inak spracované než valcovaním za studena (úberom za studena) a v súčasnosti patria pod číselné znaky KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7219 90 20, 7219 90 80, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81, 7220 20 89, 7220 90 20 a 7220 90 80 a majú pôvod v Indii a Indonézii. Tieto číselné znaky KN sa uvádzajú len pre informáciu.

               2.2.   Podobný výrobok

                     (23)

                     Z prešetrovania vyplynulo, že nasledujúce výrobky majú rovnaké základné fyzické, chemické a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia:

                                 —

                                 dotknutý výrobok,

                                 —

                                 výrobok vyrábaný a predávaný na domácich trhoch dotknutých krajín,

                                 —

                                 výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie.

                     (24)

                     Komisia v tejto fáze rozhodla, že uvedené výrobky sú preto podobnými výrobkami v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

               2.3.   Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku

                     (25)

                     Jeden používateľ v Únii sa vo veľmi neskorej fáze predbežnej časti prešetrovania prihlásil ako zainteresovaná strana a zaslal podanie týkajúce sa vymedzenia výrobku. Táto spoločnosť žiadala, aby sa výrobky z ocele triedy 200 (ďalej len „výrobky z nehrdzavejúcej ocele triedy 200 valcované za studena“) vylúčili z vymedzenia výrobku, keďže sa podľa nej tieto výrobky v Únii nevyrábajú alebo sa vyrábajú len v obmedzenom množstve, pričom takéto výrobky majú úzke a špecifické konečné použitie. Podľa spoločnosti by vylúčením výrobkov z nehrdzavejúcej ocele triedy 200 valcovaných za studena na základe triedy ocele a konečného použitia nehrozilo riziko obchádzania opatrení zo strany iných druhov výrobkov.

                     (26)

                     Navrhovateľ oponoval uvedenému tvrdeniu. Združenie Eurofer trvalo na tom, že výrobky z nehrdzavejúcej ocele triedy 200 valcované za studena vyrábajú prinajmenšom dvaja z výrobcov z Únie. Okrem toho združenie Eurofer uviedlo, že ich možno z hľadiska konečného použitia ľahko nahradiť inými triedami ocele a ako také priamo konkurujú týmto druhom výrobku. Výrobky z nehrdzavejúcej ocele triedy 200 valcované za studena majú okrem toho rovnaké základné fyzické, chemické a technické vlastnosti, ako aj distribučné kanály ako iné triedy ocele a nemožno ich ľahko identifikovať bez odborných testov, čo podľa navrhovateľa zjavne otvára cestu k obchádzaniu. Komisia dospela po zvážení tvrdení združenia Eurofer k predbežnému záveru, že druhy výrobku sú zameniteľné.

                     (27)

                     Vzhľadom na veľmi neskoré podanie žiadosti týkajúcej sa vymedzenia výrobku, na existenciu výroby výrobkov z nehrdzavejúcej ocele triedy 200 valcovaných za studena v Únii a na zameniteľnosť týchto výrobkov s inými druhmi výrobku bola žiadosť o vylúčenie daného výrobku predbežne zamietnutá.

               3.   DUMPING

         3.1.   Predbežná poznámka

                     (28)

                     Vzhľadom na obmedzený počet strán spolupracujúcich v Indii a Indonézii sú podrobnosti o určitých zisteniach o dumpingu dôverné, a preto sú zahrnuté len do dvojstranne poskytnutých informácií.

               3.2.   India

         3.2.1.   Spolupráca a čiastočné uplatňovanie článku 18 základného nariadenia

                     (29)

                     Dvaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia v Indii boli spoločnosti Chromeni Steels Private Limited a Jindal Group.

                     (30)

                     Spoločnosť Chromeni Steels Private Limited vyrábala dotknutý výrobok v Indii a predávala ho na domácom trhu najmä neprepojeným a niekoľkým prepojeným zákazníkom. Všetok vývoz do Únie sa uskutočňoval priamo neprepojeným zákazníkom.

                     (31)

                     Prešetrovaniu a krížovej kontrole na diaľku boli podrobené tieto spoločnosti, o ktorých skupina Jindal Group výslovne uviedla, že boli zapojené do výroby a predaja dotknutého výrobku:

                                 —

                                 Jindal Stainless Limited (ďalej len „JSL“), integrovaný vyvážajúci výrobca, ktorý spracúva šrot z nehrdzavejúcej ocele na prešetrovaný výrobok,

                                 —

                                 Jindal Stainless Hisar Limited (ďalej len „JSHL“), integrovaný vyvážajúci výrobca, ktorý spracúva šrot z nehrdzavejúcej ocele na prešetrovaný výrobok,

                                 —

                                 Jindal Stainless Steelways Limited (ďalej len „JSS“), strana, ktorá za studena valcuje zvitky valcované za tepla zakúpené od spoločností JSL a JSHL a predáva ich na domácom trhu v Indii,

                                 —

                                 Iberjindal S.L. (ďalej len „IBJ“), prepojený obchodník nachádzajúci sa v Španielsku, ktorý nakupuje prešetrovaný výrobok od spoločností JSL a JSHL a ďalej ho predáva neprepojeným a prepojeným zákazníkom v Únii, a

                                 —

                                 JSL Global Commodities Pte. Ltd. (ďalej len „JGC“), prepojený obchodník nachádzajúci sa v Singapure, ktorý nakupuje prešetrovaný výrobok od spoločností JSL a JSHL a ďalej ho predáva neprepojeným zákazníkom v Únii.

                     (32)

                     Pri krížovej kontrole na diaľku sa zistilo, že jedna prepojená spoločnosť skupiny Jindal Group v tretej krajine bola zapojená do predaja dotknutého výrobku do Únie. Príslušná úloha tejto strany, pokiaľ ide o prešetrovaný výrobok, však nebola vykázaná v korešpondencii od skupiny Jindal Group, ani vo vyplnených dotazníkoch. Komisia následne listom z 23. marca 2021 informovala skupinu Jindal Group o svojom úmysle uplatniť ustanovenia článku 18 základného nariadenia a použiť v súvislosti s neposkytnutými informáciami, ktoré sa týkali úlohy tejto prepojenej spoločnosti, dostupné skutočnosti. V nadväznosti na uvedený list daná prepojená spoločnosť nachádzajúca sa v tretej krajine predložila 29. marca 2021 pripomienky. Skupina Jindal Group poskytla v rámci svojich pripomienok aj odpoveď prepojenej spoločnosti na prílohu k dotazníku.

                     (33)

                     Tieto pripomienky boli 16. apríla 2021 opätovne vyjadrené počas vypočutia úradníkom pre vypočutie.

                     (34)

                     Pripomienky skupiny Jindal Group k listu z 23. marca boli dôsledne zvážené, nezmenili však to, ako Komisia posúdila dané skutočnosti. Predovšetkým nebolo možné na diaľku overiť odpoveď na prílohu k dotazníku, ktorá bola predložená v odpovedi na list Komisie z 23. marca 2021, a Komisia preto nemohla posúdiť úplnosť informácií poskytnutých v mene danej strany.

                     (35)

                     Komisia v dôsledku toho v tejto fáze potvrdila svoj úmysel uplatniť ustanovenia článku 18 základného nariadenia.

               3.2.2.   Normálna hodnota

                     (36)

                     Komisia najskôr preskúmala, či je celkový objem predaja na domácom trhu každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj na domácom trhu je reprezentatívny, ak celkový objem predaja podobného výrobku na domácom trhu nezávislým zákazníkom na domácom trhu pripadajúci na jednotlivého vyvážajúceho výrobcu predstavuje najmenej 5 % jeho celkového objemu predaja dotknutého výrobku na vývoz do Únie počas obdobia prešetrovania.

                     (37)

                     Na základe toho sa celkový objem predaja podobného výrobku na domácom trhu v prípade každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu ukázal ako reprezentatívny.

                     (38)

                     Komisia následne identifikovala druhy výrobku predávané na domácom trhu, ktoré boli rovnaké alebo porovnateľné s druhmi výrobku predávanými na vývoz do Únie.

                     (39)

                     Komisia ďalej preskúmala, či boli druhy výrobku, ktoré predáva každý spolupracujúci vyvážajúci výrobca na svojom domácom trhu, v porovnaní s druhmi výrobku predávanými na vývoz do Únie reprezentatívne v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj určitého druhu výrobku na domácom trhu je reprezentatívny, ak celkový objem predaja tohto druhu výrobku na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas obdobia prešetrovania predstavuje aspoň 5 % celkového objemu predaja identického alebo porovnateľného druhu výrobku na vývoz do Únie.

                     (40)

                     Následne Komisia vymedzila podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu pre každý druh výrobku počas obdobia prešetrovania s cieľom rozhodnúť v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia o tom, či na výpočet normálnej hodnoty použije skutočný predaj na domácom trhu alebo či nezohľadní predaj mimo bežného obchodu z dôvodu ceny.

                     (41)

                     Normálna hodnota je založená na skutočnej cene jednotlivých druhov výrobku na domácom trhu bez ohľadu na to, či je tento predaj ziskový alebo nie, ak:

                                 a)

                                 objem predaja druhu výrobku, ktorý sa realizoval za čistú predajnú cenu rovnakú alebo vyššiu ako vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu výrobku, a

                                 b)

                                 vážený priemer predajných cien tohto druhu výrobku je rovnaký alebo vyšší ako jednotkové výrobné náklady.

                     (42)

                     V tomto prípade je normálna hodnota váženým priemerom cien celého objemu predaja daného druhu výrobku na domácom trhu počas obdobia prešetrovania.

                     (43)

                     Normálna hodnota je skutočná cena jednotlivých druhov výrobku na domácom trhu len v prípade ziskového predaja daných druhov výrobku na domácom trhu počas obdobia prešetrovania, ak:

                                 a)

                                 objem ziskového predaja daného druhu výrobku predstavuje najviac 80 % celkového objemu predaja tohto druhu, alebo

                                 b)

                                 vážený priemer cien tohto druhu výrobku je nižší ako jednotkové výrobné náklady.

                     (44)

                     Ak bolo počas obdobia prešetrovania viac ako 80 % predaja jednotlivého druhu výrobku na domácom trhu ziskového a vážený priemer predajnej ceny bol rovnaký alebo vyšší ako vážený priemer jednotkových výrobných nákladov, normálna hodnota sa vypočítala ako vážený priemer cien všetkého skutočného predaja na domácom trhu počas obdobia prešetrovania v situácii opísanej v odôvodnení 42. Normálna hodnota sa prípadne vypočítala ako vážený priemer ziskového predaja v situácii opísanej v odôvodnení 43.

                     (45)

                     Ak sa druh výrobku na domácom trhu nepredával v reprezentatívnych množstvách alebo sa nepredával vôbec, a ak sa druh podobného výrobku v bežnom obchode nepredával vôbec alebo sa predával len v nedostatočnom množstve, ako sa stanovuje v článku 2 ods. 2 a 4 základného nariadenia, Komisia vytvorila normálnu hodnotu v súlade s článkom 2 ods. 3 a 6 základného nariadenia.

                     (46)

                     Normálna hodnota sa vytvorila pre každý druh výrobku tak, že k priemerným nákladom prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov na výrobu podobného výrobku počas obdobia prešetrovania sa pripočítali tieto položky:

                                 a)

                                 vážené priemerné predajné, všeobecné a administratívne náklady (ďalej len „PVA“), ktoré vznikli prešetrovaným vyvážajúcim výrobcom pri predaji podobného výrobku na domácom trhu v bežnom obchode počas obdobia prešetrovania, a

                                 b)

                                 vážený priemerný zisk, ktorí dosiahli prešetrovaní vyvážajúci výrobcovia pri predaji podobného výrobku na domácom trhu v bežnom obchode počas obdobia prešetrovania.

                     (47)

                     V prípade druhov výrobku, ktoré sa na domácom trhu nepredávali v reprezentatívnych množstvách, sa pripočítali priemerné PVA náklady a zisk z transakcií uskutočnených v bežnom obchode na domácom trhu v súvislosti s týmito druhmi výrobku. V prípade druhov výrobku, ktoré sa na domácom trhu nepredávali vôbec, alebo keď nebol zaznamenaný žiadny predaj v bežnom obchode, sa pripočítal vážený priemer PVA nákladov a zisku zo všetkých transakcií uskutočnených v bežnom obchode na domácom trhu.

               3.2.3.   Vývozná cena

                     (48)

                     Vyvážajúci výrobcovia vyvážali do Únie buď priamo nezávislým zákazníkom, alebo prostredníctvom prepojených spoločností.

                     (49)

                     Pokiaľ ide o vyvážajúcich výrobcov, ktorí vyvážali dotknutý výrobok priamo nezávislým zákazníkom v Únii, a pokiaľ ide o vyvážajúcich výrobcov, ktorí vyvážali dotknutý výrobok do Únie prostredníctvom prepojených spoločností nachádzajúcich sa v tretej krajine, bola vývozná cena skutočne zaplatená cena alebo splatná cena za dotknutý výrobok pri jeho predaji na vývoz do Únie v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.

                     (50)

                     Pokiaľ ide o vyvážajúcich výrobcov, ktorí vyvážali dotknutý výrobok do Únie prostredníctvom prepojených spoločností konajúcich ako dovozca, vývozná cena bola v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia stanovená na základe ceny, za ktorú bol dovážaný výrobok prvýkrát ďalej predaný nezávislým zákazníkom v Únii. V tomto prípade bola cena upravená o všetky náklady vynaložené medzi dovozom a ďalším predajom vrátane PVA nákladov a o primeraný zisk.

               3.2.4.   Porovnanie

                     (51)

                     Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu vyvážajúcich výrobcov na základe cien zo závodu.

                     (52)

                     Keď to bolo odôvodnené potrebou zaistiť spravodlivé porovnanie, Komisia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a ich porovnateľnosť, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Vývozná cena bola upravená o províziu prepojeného obchodníka v tretej krajine (pozri odôvodnenie 49). Normálna hodnota a vývozná cena sa upravili so zreteľom na dopravu, poistenie, balenie, manipuláciu, nakládku a vedľajšie náklady, náklady na úver, bankové poplatky a prípadné náklady na menový prepočet, ako aj zľavy vrátane odložených zliav, ak ovplyvňovali porovnateľnosť cien.

                     (53)

                     Skupina Jindal Group požiadala na základe článku 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia o úpravu normálnej hodnoty o sumu vráteného cla s tvrdením, že existencia systému vrátenia cla s paušálnou sadzbou znamená, že na rozdiel od predaja na vývoz by celý jej predaj na domácom trhu zahŕňal nepriamu daň. Skupina Jindal Group však nepreukázala, že sumy, ktorých sa jej tvrdenie týka, súvisia s dovozmi zapracovaných surovín alebo s clami, ktoré za ne zaplatila. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

                     (54)

                     Vzhľadom na zistenia krížových kontrol na diaľku, pokiaľ ide o prepojenú spoločnosť spoločnosti Jindal, ktorá sa nachádza v tretej krajine, ako sa uvádza v odôvodneniach 32 až 35, Komisia nahradila určité informácie týkajúce sa úprav uplatniteľných na predajné ceny skupiny Jindal Group do Únie dostupnými skutočnosťami podľa článku 18 základného nariadenia.

               3.2.5.   Dumpingové rozpätia

                     (55)

                     V prípade vyvážajúcich výrobcov Komisia porovnala vážený priemer normálnej hodnoty každého druhu podobného výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu dotknutého výrobku v súlade s článkom 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia.

                     (56)

                     Úroveň spolupráce sa v tomto prípade považovala za vysokú, keďže vývoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavuje 100 % celkového vývozu do EÚ počas OP. Okrem dvoch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nebolo možné identifikovať žiadnych iných. V dôsledku toho Komisia považovala za vhodné stanoviť reziduálne dumpingové rozpätie na úrovni vyvážajúceho výrobcu s najvyšším dumpingovým rozpätím.

                     (57)

                     Predbežné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:

                                 Spoločnosť

                                 Predbežné dumpingové rozpätie

                                 Jindal Group

                                 13,6 %

                                 Chromeni

                                 36,9 %

                                 Všetky ostatné spoločnosti

                                 36,9 %

               3.3.   Indonézia

         3.3.1.   Spolupráca a uplatňovanie článku 18 základného nariadenia

                     (58)

                     Ako sa uvádza v uvedenom odôvodnení 17, traja indonézski vyvážajúci výrobcovia v stanovenej lehote poskytli Komisii vyplnený dotazník. Jeden z týchto vyvážajúcich výrobcov, spoločnosť PT Bina Niaga Multiusaha, však na väčšinu otázok v dotazníku neodpovedal. Väčšina kľúčových oddielov vo vyplnenom dotazníku zostala prázdna (vrátane prehľadu predaja podľa transakcií, tabuľky výrobných nákladov, tabuľky ziskovosti) a spoločnosť zodpovedala len niekoľko otázok. Predložený dotazník bol natoľko neúplný, že jeho nepredloženie by malo rovnaký výsledok. Komisia preto dotknutú stranu informovala listom z 20. novembra 2020 o dôvodoch svojho zámeru nezohľadniť poskytnuté informácie a považovať spoločnosť za nespolupracujúcu. Spoločnosť PT Bina Niaga Multiusaha dostala možnosť predložiť ďalšie pripomienky, na list však v rámci stanovenej lehoty nereagovala.

                     (59)

                     V dôsledku toho sa za spolupracujúcich pri prešetrovaní považovali len dvaja zvyšní indonézski vyvážajúci výrobcovia, skupiny IRNC Group a Jindal Indonesia Group. V prešetrovaní sa zistilo, že tieto dve strany zastávali viac ako 90 % objemu indonézskeho vývozu dotknutého výrobku do Únie počas obdobia prešetrovania.

                     (60)

                     Prešetrovaniu a krížovej kontrole na diaľku boli podrobené tieto spoločnosti, o ktorých IRNC Group výslovne uviedla, že boli zapojené do výroby a predaja dotknutého výrobku:

                                 —

                                 spoločnosť PT Indonesia Guang Ching Nickel and Stainless Steel Industry (ďalej len „GCNS“), ktorá vyrába zvitky valcované za tepla (vstupy, nie samotný dotknutý výrobok) a poskytuje ich spoločnosti IRNC na výrobu dotknutého výrobku,

                                 —

                                 spoločnosť PT Indonesia Tsingshan Stainless Steel (ďalej len „ITSS“), ktorá vyrába zvitky valcované za tepla (vstupy, nie samotný dotknutý výrobok) a poskytuje ich spoločnosti IRNC na výrobu dotknutého výrobku,

                                 —

                                 spoločnosť PT Sulawesi Mining Investment (ďalej len „SMI“), ktorá vyrába bram z nehrdzavejúcej ocele a poskytuje ho spoločnosti GCNS na výrobu zvitkov valcovaných za tepla, a

                                 —

                                 spoločnosť PT Tsingshan Steel Indonesia (ďalej len „TSI“), ktorá vyrába feronikel a poskytuje ho spoločnostiam ITSS a SMI na výrobu bramu.

                     (61)

                     Komisia pri krížovej kontrole na diaľku zistila, že IRNC Group ju neinformovala o zapojení prepojenej spoločnosti Tsingshan Holding Group Co. nachádzajúcej sa v Číne do činností súvisiacich s prešetrovaným výrobkom. Informácia, ktorú spoločnosť neposkytla, sa považovala za kľúčovú na určenie normálnej hodnoty a vývoznej ceny skupiny IRNC Group.

                     (62)

                     Spoločnosť bola preto v súlade s článkom 18 základného nariadenia listom z 23. marca 2021 informovaná o dôvodoch zámeru Komisie vykonať určité úpravy s cieľom opraviť normálnu hodnotu a vývoznú cenu použitím dostupných skutočností, pričom IRNC Group dostala možnosť predložiť ďalšie pripomienky.

                     (63)

                     Spoločnosť odpovedala na list Komisie 29. marca 2021. Vo svojej odpovedi nespochybnila existenciu nedostatkov uvedených v liste Komisie. Spoločnosť však odpovedala, že si vyhradzuje právo na neskoršie predloženie pripomienok.

                     (64)

                     Nasledujúce spoločnosti, ktoré skupina Jindal Indonesia Group vyslovene menovala, spolupracovali pri prešetrovaní poskytnutím vyplnených dotazníkov, a keďže boli zapojené do výroby a predaja dotknutého výrobku, boli podrobené prešetrovaniu a krížovej kontrole na diaľku:

                                 —

                                 spoločnosť PT Jindal Indonesia (ďalej len „PTJ“) vyrábala dotknutý výrobok v Indonézii a predávala ho na domácom trhu neprepojeným zákazníkom. Spoločnosť PTJ vyvážala zákazníkom v EÚ priamo alebo prostredníctvom prepojených spoločností,

                                 —

                                 Iberjindal S.L. (ďalej len „IBJ“), prepojený obchodník so sídlom v Španielsku, ktorý nakupuje prešetrovaný výrobok od spoločnosti PTJ a ďalej ho predáva neprepojeným a prepojeným zákazníkom v Únii, a

                                 —

                                 spoločnosť JSL Global Commodities Pte. Ltd. (ďalej len „JGC“), prepojený obchodník nachádzajúci sa v Singapure, ktorý nakupuje prešetrovaný výrobok od spoločnosti PTJ a ďalej ho predáva neprepojeným zákazníkom v Únii.

               3.3.2.   Normálna hodnota

                     (65)

                     Komisia najskôr preskúmala, či je celkový objem predaja na domácom trhu každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj na domácom trhu je reprezentatívny, ak celkový objem predaja podobného výrobku na domácom trhu nezávislým zákazníkom na domácom trhu pripadajúci na jednotlivého vyvážajúceho výrobcu predstavuje najmenej 5 % jeho celkového objemu predaja dotknutého výrobku na vývoz do Únie počas obdobia prešetrovania.

                     (66)

                     Na základe toho sa celkový objem predaja podobného výrobku na domácom trhu v prípade každého vyvážajúceho výrobcu ukázal ako reprezentatívny.

                     (67)

                     Komisia následne identifikovala druhy výrobku predávané na domácom trhu, ktoré boli rovnaké alebo porovnateľné s druhmi výrobku predávanými na vývoz do Únie.

                     (68)

                     Komisia potom preskúmala, či bol predaj na domácom trhu v prípade každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu na jeho domácom trhu pre každý druh výrobku, ktorý je rovnaký alebo porovnateľný s druhom výrobku predávaným na vývoz do Únie, reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj určitého druhu výrobku na domácom trhu je reprezentatívny, ak celkový objem predaja tohto druhu výrobku na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas obdobia prešetrovania predstavuje aspoň 5 % celkového objemu predaja identického alebo porovnateľného druhu výrobku na vývoz do Únie.

                     (69)

                     Následne Komisia vymedzila podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu pre každý druh výrobku počas obdobia prešetrovania s cieľom rozhodnúť v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia o tom, či na výpočet normálnej hodnoty použiť všetok skutočný predaj na domácom trhu alebo či nezohľadniť predaj mimo bežného obchodu z dôvodu ceny.

                     (70)

                     Normálna hodnota je založená na skutočnej cene jednotlivých druhov výrobku na domácom trhu bez ohľadu na to, či je tento predaj ziskový alebo nie, ak:

                                 a)

                                 objem predaja druhu výrobku, ktorý sa realizoval za čistú predajnú cenu rovnakú alebo vyššiu ako vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu výrobku, a

                                 b)

                                 vážený priemer predajnej ceny tohto druhu výrobku je rovnaký alebo vyšší ako vážený priemer jednotkových výrobných nákladov.

                     (71)

                     V tomto prípade je normálna hodnota váženým priemerom cien celého objemu predaja daného druhu výrobku na domácom trhu počas obdobia prešetrovania.

                     (72)

                     Normálna hodnota je skutočná cena jednotlivých druhov výrobku na domácom trhu len v prípade ziskového predaja daných druhov výrobku na domácom trhu počas obdobia prešetrovania, ak:

                                 a)

                                 objem ziskového predaja druhu výrobku predstavuje najviac 80 % celkového objemu predaja tohto druhu, alebo

                                 b)

                                 vážený priemer ceny tohto druhu výrobku je nižší ako vážený priemer jednotkových výrobných nákladov.

                     (73)

                     Ak bolo viac ako 80 % predaja druhu výrobku na domácom trhu počas obdobia prešetrovania ziskového a vážený priemer predajnej ceny bol vyšší ako vážený priemer jednotkových výrobných nákladov, normálna hodnota sa vypočítala ako vážený priemer cien všetkého predaja na domácom trhu počas obdobia prešetrovania v situácii opísanej v odôvodnení 71 alebo ako vážený priemer len ziskového predaja v situácii opísanej v odôvodnení 72.

                     (74)

                     Ak sa druh výrobku na domácom trhu nepredával v reprezentatívnych množstvách alebo vôbec, a ak sa druh podobného výrobku v bežnom obchode nepredával vôbec alebo sa predával len v nedostatočnom množstve, alebo ak sa predaj druhu výrobku uskutočňoval za ceny nižšie, ako sú jednotkové výrobné náklady zvýšené o predajné, všeobecné a administratívne náklady, ako sa stanovuje v článku 2 ods. 2 a 4 základného nariadenia, Komisia vytvorila normálnu hodnotu v súlade s článkom 2 ods. 3 a 6 základného nariadenia.

                     (75)

                     Normálna hodnota sa vytvorila pre každý druh výrobku tak, že k priemerným nákladom spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov na výrobu podobného výrobku počas obdobia prešetrovania sa pripočítali tieto položky:

                                 a)

                                 vážené priemerné PVA náklady, ktoré vznikli spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom pri predaji podobného výrobku na domácom trhu v bežnom obchode počas obdobia prešetrovania, a

                                 b)

                                 vážený priemerný zisk, ktorý dosiahli spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia pri predaji podobného výrobku na domácom trhu v bežnom obchode počas obdobia prešetrovania.

                     (76)

                     V prípade druhov výrobku, ktoré sa na domácom trhu nepredávali v reprezentatívnych množstvách, sa pripočítali priemerné PVA náklady a zisk z transakcií uskutočnených v bežnom obchode na domácom trhu v súvislosti s týmito druhmi výrobku. V prípade druhov výrobku, ktoré sa na domácom trhu nepredávali vôbec, alebo keď nebol zaznamenaný žiadny predaj v bežnom obchode, sa pripočítal vážený priemer PVA nákladov a zisku zo všetkých transakcií uskutočnených v bežnom obchode na domácom trhu.

               3.3.3.   Vývozná cena

                     (77)

                     Vyvážajúci výrobcovia uskutočňovali vývoz do Únie buď priamo nezávislým zákazníkom, alebo prostredníctvom prepojených spoločností.

                     (78)

                     Pokiaľ ide o vyvážajúcich výrobcov, ktorí vyvážali dotknutý výrobok priamo nezávislým zákazníkom v Únii, a pokiaľ ide o vyvážajúcich výrobcov, ktorí vyvážali dotknutý výrobok do Únie prostredníctvom prepojených spoločností nachádzajúcich sa v tretej krajine, bola vývozná cena skutočne zaplatená cena alebo splatná cena za dotknutý výrobok pri jeho predaji na vývoz do Únie v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.

                     (79)

                     Pokiaľ ide o vyvážajúcich výrobcov, ktorí vyvážali dotknutý výrobok do Únie prostredníctvom prepojených spoločností konajúcich ako dovozca, bola vývozná cena v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia stanovená na základe ceny, za ktorú bol dovážaný výrobok prvýkrát ďalej predaný nezávislým zákazníkom v Únii. V tomto prípade bola cena upravená o všetky náklady vynaložené medzi dovozom a ďalším predajom vrátane PVA nákladov a o primeraný zisk.

               3.3.4.   Porovnanie

                     (80)

                     Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov na základe cien zo závodu.

                     (81)

                     Keď to bolo odôvodnené potrebou zaistiť spravodlivé porovnanie, Komisia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a ich porovnateľnosť, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Vývozná cena bola upravená o províziu prepojeného obchodníka v tretej krajine (pozri odôvodnenie 78).

                     (82)

                     Normálna hodnota a vývozná cena sa upravili so zreteľom na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakládku a vedľajšie náklady, náklady na úver, bankové poplatky a prípadné náklady na kurzový prepočet, ako aj zľavy vrátane odložených zliav, ak ovplyvňovali porovnateľnosť cien.

                     (83)

                     Na základe krížovej kontroly na diaľku sa stanovilo, že jej zisteniami v súvislosti s prepojenou spoločnosťou spoločnosti Jindal India nachádzajúcou sa v tretej krajine, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 32 až 35, bol takisto dotknutý určitý predaj skupiny Jindal Indonesia Group do Únie. Na doplnenie informácií v súvislosti s touto spoločnosťou sa použili dostupné skutočnosti, ako sa stanovuje v článku 18 základného nariadenia. To isté platí, aj pokiaľ ide o chýbajúce informácie v súvislosti so skupinou IRNC Group, ako sa uvádza v odôvodneniach 61 až 63.

               3.3.5.   Dumpingové rozpätia

                     (84)

                     V prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov Komisia v súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia porovnala váženú priemernú normálnu hodnotu každého druhu podobného výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu dotknutého výrobku.

                     (85)

                     Úroveň spolupráce sa v tomto prípade považovala za vysokú, pretože vývoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v období prešetrovania predstavoval viac ako 90 % celkového objemu dovozu z Indonézie. V dôsledku toho Komisia stanovila reziduálne dumpingové rozpätie na úrovni spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu s najvyšším dumpingovým rozpätím.

                     (86)

                     Predbežné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:

                                 Spoločnosť

                                 Predbežné dumpingové rozpätie

                                 Jindal Group

                                 20,2 %

                                 IRNC group

                                 19,9 %

                                 Všetky ostatné spoločnosti

                                 20,2 %

               4.   UJMA

         4.1.   Definícia výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

                     (87)

                     Počas obdobia prešetrovania vyrábalo v Únii podobný výrobok 13 známych výrobcov. Títo výrobcovia predstavujú „výrobné odvetvie Únie“ v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.

                     (88)

                     Celková výroba v Únii v období prešetrovania bola stanovená na úrovni približne 3,1 milióna ton. Komisia stanovila tento údaj na základe všetkých dostupných informácií týkajúcich sa výrobného odvetvia Únie, a to vyplnených dotazníkov doručených od konfederácie Eurofer a od výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ktoré boli krížovo skontrolované na diaľku.

                     (89)

                     Ako sa uvádza v odôvodnení 8, do vzorky boli zaradení traja výrobcovia z Únie, ktorí predstavujú vyše 60 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii. Všetci sú vertikálne integrovaní výrobcovia.

               4.2.   Spotreba v Únii

                     (90)

                     Komisia stanovila spotrebu Únie na základe: a) krížovo skontrolovaných údajov združenia Eurofer týkajúcich sa predaja podobného výrobku výrobného odvetvia Únie neprepojeným zákazníkom, či už ide o priamy alebo nepriamy predaj, čiastočne krížovo skontrolovaných s výrobcami z Únie zaradenými do vzorky, a b) dovozu prešetrovaného výrobku do Únie zo všetkých tretích krajín podľa údajov Eurostatu.

                     (91)

                     Spotreba v Únii sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

                        Tabuľka 1

                        Spotreba v Únii (v tonách)

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 OP

                                 Spotreba v Únii

                                 3 873 092

                                 3 717 114

                                 3 442 541

                                 3 206 766

                                    Index

                                    100

                                    96

                                    89

                                    83

                                    Zdroj: Eurofer, výrobcovia z Únie zaradení do vzorky a Eurostat

                     (92)

                     Počas posudzovaného obdobia spotreba v Únii klesla o 17 %.

               4.3.   Dovoz z dotknutých krajín

         4.3.1.   Súhrnné vyhodnotenie účinkov dovozu z dotknutých krajín

                     (93)

                     Komisia skúmala, či by sa dovoz prešetrovaného výrobku s pôvodom v dotknutých krajinách mal v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia vyhodnotiť súhrnne.

                     (94)

                     V uvedenom ustanovení sa uvádza, že dovoz z viac ako jednej krajiny sa vyhodnotí súhrnne, iba ak sa zistí, že:

                                 a)

                                 dumpingové rozpätie stanovené vo vzťahu k dovozu z každej krajiny je väčšie ako de minimis, tak ako je uvedené v článku 9 ods. 3, a že objem dovozu z každej krajiny nie je zanedbateľný, a

                                 b)

                                 súhrnné vyhodnotenie účinkov dovozu je primerané so zreteľom na podmienky hospodárskej súťaže medzi dovážanými výrobkami a podobným výrobkom Únie.

                     (95)

                     Dumpingové rozpätia stanovené vo vzťahu k dovozu z každej z dvoch dotknutých krajín sú zhrnuté v odôvodneniach 57 a 86. Všetky tieto rozpätia sú nad úrovňou de minimis stanovenou v článku 9 ods. 3 základného nariadenia.

                     (96)

                     Objem dovozu z každej z dvoch dotknutých krajín nebol zanedbateľný. Podiely dovozu na trhu v období prešetrovania boli 3,4 % v prípade Indie a 2,8 % v prípade Indonézie.

                     (97)

                     Podmienky hospodárskej súťaže medzi dumpingovým dovozom z každej z dvoch dotknutých krajín a medzi ním a podobným výrobkom Únie boli podobné. Prešetrovaný výrobok s pôvodom v Indii a Indonézii si pri dovoze na predaj na trhu Únie navzájom a s podobným výrobkom vyrábaným výrobným odvetvím Únie konkurovali, pretože všetky sa predávajú podobným kategóriám zákazníkov.

                     (98)

                     Všetky kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia boli teda splnené a dovoz z dotknutých krajín bol na účely stanovenia ujmy preskúmaný súhrnne.

               4.3.2.   Objem a podiel dovozu z dotknutých krajín na trhu

                     (99)

                     Komisia stanovila objem dovozu na základe údajov Eurostatu. Podiel dovozu na trhu sa stanovil porovnaním objemu dovozu so spotrebou v Únii.

                     (100)

                     Dovoz z dotknutých krajín sa v dotknutom období vyvíjal takto:

                        Tabuľka 2

                        Objem dovozu (v tonách) a jeho podiel na trhu

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 OP

                                 India

                                 114 865

                                 120 729

                                 105 359

                                 108 885

                                    Index

                                    100

                                    105

                                    92

                                    95

                                 Podiel na trhu

                                 3,0 %

                                 3,2 %

                                 3,1 %

                                 3,4 %

                                    Index

                                    100

                                    110

                                    103

                                    114

                                 Indonézia

                                 13 830

                                 34 648

                                 72 739

                                 89 131

                                    Index

                                    100

                                    251

                                    526

                                    644

                                 Podiel na trhu

                                 0,4 %

                                 0,9 %

                                 2,1 %

                                 2,8 %

                                    Index

                                    100

                                    261

                                    592

                                    778

                                 Dotknuté krajiny spolu

                                 128 695

                                 155 377

                                 178 098

                                 198 016

                                    Index

                                    100

                                    121

                                    138

                                    154

                                 Podiel na trhu

                                 3,3 %

                                 4,2 %

                                 5,2 %

                                 6,2 %

                                    Index

                                    100

                                    126

                                    156

                                    186

                                    Zdroj: Eurostat

                     (101)

                     Dovoz z dotknutých krajín sa za posudzované obdobie zvýšil o 54 %, čo krajinám umožnilo zvýšiť ich spoločný trhový podiel z 3,3 % v roku 2017 na 6,2 % počas OP. Tento nárast, pokiaľ ide o objem dovozu aj podiel na trhu, možno pripísať dovozu z Indonézie – tá v posudzovanom období zvýšila objem dovozu takmer 6,5-násobne a jej podiel na trhu sa zvýšil z 0,4 % na 2,8 %. Dovoz z Indie sa z roku 2017 na rok 2018 zvýšil, neskôr však zaznamenal pokles. Výsledkom bolo celkové zníženie v absolútnom vyjadrení počas posudzovaného obdobia. Komisia 1. februára 2019 uverejnila nariadenie, ktorým sa ukladajú konečné ochranné opatrenia na dovoz určitých výrobkov z ocele (6). Indii bola na prešetrovaný výrobok pridelená colná kvóta pre konkrétne krajiny, čím sa dovoz podliehajúci clu v rámci kvóty obmedzil na nižšiu úroveň ako bola úroveň v roku 2018. Keďže na Indonéziu sa nevzťahuje colná kvóta pre konkrétne krajiny, ale vzťahuje sa na ňu kvóta pre všetky ostatné krajiny, dovoz z Indonézie nebol taký obmedzený, ako bol dovoz z Indie. Pokles dovozu z Indie však bol menej príkry ako celkový pokles spotreby v Únii, a teda trhový podiel Indie sa aj tak mierne zvýšil z 3 % v roku 2017 na 3,4 % počas OP.

               4.3.3.   Ceny dovozu z dotknutých krajín a cenové podhodnotenie

                     (102)

                     Komisia stanovila ceny dovozu na základe údajov Eurostatu. Vážený priemer ceny dovozu z dotknutých krajín sa v dotknutom období vyvíjal takto:

                        Tabuľka 3

                        Ceny dovozu z dotknutých krajín (v EUR/t)

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 OP

                                 India

                                 2 080

                                 2 173

                                 2 075

                                 2 073

                                    Index

                                    100

                                    104

                                    100

                                    100

                                 Indonézia

                                 1 818

                                 1 923

                                 1 917

                                 1 962

                                    Index

                                    100

                                    106

                                    105

                                    108

                                 Priemer dotknutých krajín

                                 2 052

                                 2 117

                                 2 010

                                 2 023

                                    Index

                                    100

                                    103

                                    98

                                    99

                                    Zdroj: Eurostat

                     (103)

                     Pokiaľ ide o Indiu, priemerné dovozné ceny sa od roku 2017 do roku 2018 zvýšili o 4 %, v celom posudzovanom období však zostali stabilné, zatiaľ čo v prípade Indonézie sa zvýšili o 8 %. Počas celého posudzovaného obdobia však boli priemerné dovozné ceny z oboch dotknutých krajín sústavne nižšie ako ceny výrobcov z Únie (pozri tabuľku 7).

                     (104)

                     Komisia určila cenové podhodnotenie počas obdobia prešetrovania tak, že porovnala:

                                 a)

                                 vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobku vyrábaných tromi výrobcami z Únie zaradenými do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie upravené na úroveň cien zo závodu a

                                 b)

                                 zodpovedajúce vážené priemerné ceny jednotlivých druhov výrobku dovážaných od spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v dotknutých krajinách pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, na základe CIF (náklady, poistenie a prepravné) s príslušnými úpravami o náklady po dovoze.

                     (105)

                     Cenové porovnanie sa uskutočnilo podľa jednotlivých druhov výrobku pri transakciách na rovnakej úrovni obchodu, v prípade potreby s primeranými úpravami, a po odpočítaní rabatov a zliav. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania. Z výsledku vyplynulo, že rozpätie podhodnotenia ceny je vo výške 4,8 % a 13,4 % pre vyvážajúcich výrobcov z Indie a vo výške 12,0 % a 12,4 % pre vyvážajúcich výrobcov z Indonézie.

               4.4.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

         4.4.1.   Všeobecné poznámky

                     (106)

                     V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia skúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali počas posudzovaného obdobia vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.

                     (107)

                     Ako sa uvádza v odôvodnení 8, na stanovenie prípadnej ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie sa použil výber vzorky.

                     (108)

                     Na účely stanovenia ujmy Komisia rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele na základe údajov z vyplneného dotazníka združenia Eurofer, ktorý sa týkal všetkých výrobcov z Únie a v prípade potreby bol krížovo skontrolovaný s vyplnenými dotazníkmi od výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov z vyplnených dotazníkov výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Pri oboch súboroch údajov sa vykonala krížová kontrola na diaľku a konštatovalo sa, že sú reprezentatívne, pokiaľ ide o hospodársku situáciu výrobného odvetvia Únie.

                     (109)

                     Makroekonomické ukazovatele sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita a rozsah dumpingového rozpätia.

                     (110)

                     Mikroekonomické ukazovatele sú: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií.

               4.4.2.   Makroekonomické ukazovatele

         4.4.2.1.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

                     (111)

                     Celková výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                        Tabuľka 4

                        Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 OP

                                 Celková výroba v Únii (v tonách)

                                 3 708 262

                                 3 640 429

                                 3 379 817

                                 3 111 804

                                    Index

                                    100

                                    98

                                    91

                                    84

                                 Výrobná kapacita (v tonách)

                                 4 405 623

                                 4 517 379

                                 4 530 146

                                 4 572 365

                                    Index

                                    100

                                    103

                                    103

                                    104

                                 Využitie kapacity

                                 84 %

                                 81 %

                                 75 %

                                 68 %

                                    Index

                                    100

                                    96

                                    89

                                    81

                                    Zdroj: Eurofer

                     (112)

                     Objem výroby výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období prudko znížil o 16 %. Vykázané údaje o kapacite sa vzťahujú na skutočnú kapacitu, čo znamená, že boli zohľadnené úpravy o čas na nastavenie, údržbu, odstránenie prekážok a iné bežné prestoje, ktoré odvetvie považuje za normálne. Po tom, čo boli na dovoz prešetrovaného výrobku z Čínskej ľudovej republiky (ďalej len „ČĽR“) a Taiwanu v roku 2015 (7) uložené antidumpingové opatrenia, niektorí výrobcovia z Únie začali modernizovať svoju výrobnú kapacitu. Táto modernizácia viedla počas posudzovaného obdobia k miernemu zvýšeniu výrobnej kapacity o 4 %.

                     (113)

                     V dôsledku zníženej výroby a mierne zvýšenej kapacity sa využitie kapacity v posudzovanom období znížilo o 19 % a počas OP kleslo pod 70 %.

               4.4.2.2.   Objem predaja a podiel na trhu

                     (114)

                     Objem predaja výrobného odvetvia Únie a jeho podiel na trhu sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                        Tabuľka 5

                        Objem predaja a podiel na trhu

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 OP

                                 Objem predaja výrobného odvetvia Únie (v tonách)

                                 2 735 448

                                 2 711 044

                                 2 530 259

                                 2 330 537

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    92

                                    85

                                 Podiel na trhu

                                 70,6 %

                                 72,9 %

                                 73,5 %

                                 72,7 %

                                    Index

                                    100

                                    103

                                    104

                                    103

                                    Zdroj: Eurofer a Eurostat

                     (115)

                     Objem predaja výrobného odvetvia Únie sa v dotknutom období znížil o 15 %.

                     (116)

                     Výrobné odvetvie Únie však počas posudzovaného obdobia dokázalo udržať svoj podiel na trhu a dokonca ho mierne zvýšiť o 2,1 percentuálneho bodu, keďže pokles spotreby bol ešte väčší ako pokles objemu predaja výrobného odvetvia Únie a predaj Únie čiastočne nahradil dovoz z iných krajín, ako boli dotknuté krajiny.

               4.4.2.3.   Rast

                     (117)

                     Z uvedených údajov týkajúcich sa výroby a objemu predaja v absolútnom vyjadrení, ktoré počas posudzovaného obdobia jasne vykazujú klesajúci trend, vyplýva, že výrobné odvetvie Únie nebolo schopné rastu v absolútnom vyjadrení. Mierny nárast v súvislosti so spotrebou bol možný len z toho dôvodu, že výrobné odvetvie Únie sa rozhodlo reagovať na cenový tlak dumpingového dovozu znížením svojich predajných cien.

               4.4.2.4.   Zamestnanosť a produktivita

                     (118)

                     Zamestnanosť a produktivita sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                        Tabuľka 6

                        Zamestnanosť a produktivita

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 OP

                                 Počet zamestnancov

                                 13 411

                                 13 495

                                 13 968

                                 13 660

                                    Index

                                    100

                                    101

                                    104

                                    102

                                 Produktivita (v tonách na zamestnanca)

                                 277

                                 270

                                 242

                                 228

                                    Index

                                    100

                                    98

                                    88

                                    82

                                    Zdroj: Eurofer

                     (119)

                     Úroveň zamestnanosti výrobného odvetvia Únie spojenej s výrobou prešetrovaného výrobku sa medzi rokmi 2017 a 2019 zvýšila o 4 %, pričom medzi rokom 2019 a OP poklesla o 2 percentuálne body, čo počas posudzovaného obdobia viedlo k nárastu o 2 %. Vzhľadom na prudký pokles výroby sa produktivita pracovnej sily vo výrobnom odvetví Únie meraná v tonách vyrobených za rok na zamestnanca (ekvivalent plného pracovného času) v posudzovanom období výrazne znížila, a to o 18 %.

               4.4.2.5.   Veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu

                     (120)

                     Všetky dumpingové rozpätia boli výrazne nad úrovňou de minimis. Vplyv veľkosti skutočných dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie nebol vzhľadom na objem a ceny dovozu z dotknutých krajín zanedbateľný.

                     (121)

                     Dovoz prešetrovaného výrobku už bol predmetom antidumpingového prešetrovania. Komisia dospela k záveru, že situácia výrobného odvetvia Únie bola počas roku 2013 výrazne ovplyvnená dumpingovým dovozom z ČĽR a Taiwanu, v dôsledku čoho sa na dovoz z týchto krajín v októbri 2015 uložili konečné antidumpingové opatrenia (8). Je preto nepravdepodobné, že situácia výrobného odvetvia Únie bola ovplyvnená uvedenými dumpingovými praktikami v posudzovanom období viac ako okrajovo. V súčasnosti prebieha revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení týkajúcich sa dovozu z ČĽR a Taiwanu (9).

               4.4.3.   Mikroekonomické ukazovatele

         4.4.3.1.   Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

                     (122)

                     Vážené priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                        Tabuľka 7

                        Predajné ceny v Únii

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 OP

                                 Priemerná jednotková predajná cena (v EUR/t)

                                 2 252

                                 2 312

                                 2 206

                                 2 175

                                    Index

                                    100

                                    103

                                    98

                                    97

                                 Jednotkové výrobné náklady (v EUR/t)

                                 1 958

                                 2 064

                                 2 019

                                 2 013

                                    Index

                                    100

                                    105

                                    103

                                    103

                                    Zdroj: výrobcovia z Únie zaradení do vzorky

                     (123)

                     Po vykázaní mierneho nárastu o 3 % medzi rokmi 2017 a 2018 sa priemerné jednotkové predajné ceny od roku 2018 do OP znížili o 6 %, výsledkom čoho bol počas posudzovaného obdobia pokles o 3 %. V rovnakom období vykázali výrobné náklady súbežný nárast o 5 % a následne sa ustálili na úrovni nákladov, ktorá bola o 3 % vyššia, ako bola ich úroveň na začiatku posudzovaného obdobia. Vývoj nákladov bol do veľkej miery zapríčinený značným zvýšením cien surovín, ako napríklad niklu a ferochrómu. Keďže dumpingové dovozy tlačili ceny nadol, výrobné odvetvie Únie nebolo schopné premietnuť toto zvýšenie nákladov do svojich predajných cien a bolo dokonca donútené znížiť svoje predajné ceny.

               4.4.3.2.   Náklady práce

                     (124)

                     Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                        Tabuľka 8

                        Priemerné náklady práce na zamestnanca

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 OP

                                 Priemerné náklady práce na ekvivalent plného pracovného času (v EUR)

                                 72 366

                                 70 663

                                 71 659

                                 70 324

                                    Index

                                    100

                                    98

                                    99

                                    97

                                    Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky

                     (125)

                     Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky na zamestnanca za posudzované obdobie klesli o 3 %. Z toho vyplýva, že výrobcovia z Únie boli schopní znížiť náklady práce v reakcii na zhoršujúcu sa situáciu na trhu v snahe obmedziť utrpenú ujmu.

               4.4.3.3.   Zásoby

                     (126)

                     Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

                        Tabuľka 9

                        Zásoby

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 OP

                                 Konečný stav zásob (v tonách)

                                 125 626

                                 148 777

                                 125 480

                                 98 835

                                    Index

                                    100

                                    118

                                    100

                                    79

                                 Konečný stav zásob ako percentuálny podiel výroby

                                 5,54 %

                                 6,53 %

                                 6,09 %

                                 5,13 %

                                    Index

                                    100

                                    118

                                    110

                                    93

                                    Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky

                     (127)

                     Počas posudzovaného obdobia sa úroveň konečného stavu zásob znížila o 21 %. K tomuto trendu došlo po poklese objemu výroby. Väčšinu druhov podobného výrobku vyrába výrobné odvetvie Únie na základe konkrétnych objednávok používateľov. Zásoby sa v tomto odvetví preto nepovažujú za významný ukazovateľ ujmy. Potvrdilo sa to aj analýzou vývoja konečného stavu zásob ako percentuálneho podielu výroby. Ako vyplýva z uvedených skutočností, tento ukazovateľ sa počas posudzovaného obdobia pohyboval medzi 5 a 7 % objemu výroby výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               4.4.3.4.   Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií a schopnosť získať kapitál

            Tabuľka 10

            Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií

                     2017

                     2018

                     2019

                     OP

                     Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)

                     7,6 %

                     6,0 %

                     1,5 %

                     0,4 %

                        Index

                        100

                        79

                        19

                        6

                     Peňažný tok (v EUR)

                     387 200 359

                     273 674 277

                     237 840 311

                     184 024 688

                        Index

                        100

                        71

                        61

                        48

                     Investície (v EUR)

                     111 578 442

                     111 637 871

                     96 541 925

                     96 585 152

                        Index

                        100

                        100

                        87

                        87

                     Návratnosť investícií

                     20 %

                     15 %

                     6 %

                     4 %

                        Index

                        100

                        75

                        31

                        20

                        Zdroj: výrobcovia z Únie zaradení do vzorky

                     (128)

                     Komisia stanovila ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky tak, že vyjadrila čistý zisk pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii ako percentuálny podiel obratu z tohto predaja.

                     (129)

                     Celková ziskovosť klesla zo 7,6 % v roku 2017 na 0,4 % počas OP. Ako sa uvádza v oddiele 4.3.3, k tomuto poklesu dochádza súčasne s nárastom objemu dovozu z dotknutých krajín a ich podielu na trhu za podhodnotené ceny.

                     (130)

                     Všetky ostatné finančné ukazovatele, t. j. peňažný tok, investície a návratnosť aktív, zjavne vykazovali rovnaký klesajúci trend.

                     (131)

                     Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobcov z Únie financovať svoje činnosti z vlastných zdrojov. Peňažný tok vykazoval v rámci posudzovaného obdobia neustály pokles, pričom počas OP bol na úrovni o 52 % nižšej ako na začiatku obdobia prešetrovania.

                     (132)

                     Investície predstavujú čistú účtovnú hodnotu aktív. Zatiaľ čo medzi rokmi 2017 a 2018 boli stabilné, v rokoch 2018 až 2019 možno konštatovať prudký pokles o 13 percentuálnych bodov. Návratnosť investícií je zisk vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií, do ktorej sa premieta úroveň odpisovania. Počas posudzovaného obdobia sa sústavne znižoval a výrazne klesol – o 80 %.

                     (133)

                     Slabé finančné výsledky výrobného odvetvia Únie od roku 2017 do obdobia prešetrovania obmedzovali jeho schopnosť získať kapitál. Výrobné odvetvie Únie je kapitálovo náročné a sú preň typické značné investície. Návratnosť investícií počas posudzovaného obdobia nie je dostatočná nato, aby také značné investície pokryla.

               4.5.   Záver o ujme

                     (134)

                     Z prešetrovania vyplynulo, že výrobné odvetvie Únie mohlo na cenový tlak dumpingového dovozu z Indie a Indonézie reagovať jedine znížením svojich predajných cien, aby si v posudzovanom období udržalo (a dokonca mierne zvýšilo) svoj trhový podiel. Vplyv dumpingového dovozu zapríčinil na trhu Únie počas obdobia prešetrovania stlačenie cien v zmysle článku 3 ods. 3 základného nariadenia. Ceny výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia znížili o 3 %, zatiaľ čo za podmienok spravodlivej hospodárskej súťaže by sa očakávalo ich zvýšenie v pomere porovnateľnom so zvýšením výrobných nákladov, ktoré vzrástli o 3 %. Táto situácia mala závažný vplyv na ziskovosť výrobného odvetvia Únie, ktorá sa počas posudzovaného obdobia znížila o 94 % a počas OP sa napokon ocitla na veľmi nízkej a neudržateľnej úrovni.

                     (135)

                     Spotreba v Únii sa počas posudzovaného obdobia výrazne znížila a takisto sa znižovali objemy predaja a objemy výroby vo výrobnom odvetví Únie. Výrobná kapacita sa nepatrne zvýšila, a to vďaka pozitívnemu výhľadu pre výrobné odvetvie Únie potom, ako sa v roku 2015 na dovoz prešetrovaného výrobku s pôvodom v ČĽR a na Taiwane uložili antidumpingové opatrenia.

                     (136)

                     Výrobcovia z Únie však v rámci posudzovaného obdobia zaznamenali prudký pokles produktivity a využitia kapacity. Tieto zhoršujúce sa čísla možno len do určitej miery vysvetliť miernym nárastom zamestnanosti a kapacity, pričom toto zhoršenie bolo spôsobené najmä poklesom spotreby v Únii a súčasným nárastom dovozu z dotknutých krajín.

                     (137)

                     V plnej miere však utrpenú ujmu ukazujú finančné ukazovatele výrobcov z Únie. Výrobné odvetvie Únie zaznamenalo v posudzovanom období nárast svojich výrobných nákladov, čo spolu s poklesom predajných cien viedlo k poklesu ziskovosti zo 7,6 % v roku 2017 na 0,4 % počas OP. Podobný negatívny vývoj možno vidieť v spojitosti s inými finančnými ukazovateľmi: investície (–13 %), návratnosť investícií (–80 %) a peňažný tok (–52 %).

                     (138)

                     V súlade s tým poukazujú ukazovatele ujmy na to, že výrobné odvetvie Únie utrpelo v OP značnú ujmu, keďže znížilo svoje predajné ceny aj napriek nárastu výrobných nákladov, čo viedlo k prepadu jeho ziskovosti, ktorý negatívne ovplyvnil investície, návratnosť investícií a peňažný tok.

                     (139)

                     Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

               5.   PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ

                     (140)

                     V súlade s článkom 3 ods. 6 základného nariadenia Komisia skúmala, či dumpingový dovoz z dotknutých krajín spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. V súlade s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia Komisia takisto preskúmala, či výrobné odvetvie Únie mohlo v rovnakom čase utrpieť ujmu aj vplyvom iných známych faktorov. Komisia zabezpečila, aby prípadná ujma spôsobená inými faktormi než dumpingovým dovozom z dotknutých krajín nebola pripísaná tomuto dumpingovému dovozu. Ide o tieto faktory: dovoz z tretích krajín, pokles spotreby, vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie, zvýšenie nákladov na suroviny a správanie výrobného odvetvia Únie v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže vo vzťahu k cenám.

               5.1.   Vplyv dumpingového dovozu

                     (141)

                     Dovoz z dotknutých krajín sa v posudzovanom období zvýšil o viac ako 50 % a ich podiel na trhu sa takmer zdvojnásobil. Tento nárast podielu na trhu bol na úkor dovozu z tretích krajín. Dumpingový dovoz z dotknutých krajín za nízke ceny však vytvoril na výrobné odvetvie Únie cenový tlak. Ceny dovozu z Indie a Indonézie boli počas posudzovaného obdobia o 5 až 19 % nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. Výrobcovia z Únie nemohli z dôvodu týchto cien dovozu vo svojich cenách zohľadniť zvýšenie nákladov na suroviny a boli dokonca nútení znížiť predajné ceny, aby si zachovali podiel na trhu.

                     (142)

                     V dôsledku toho ziskovosť výrobcov z Únie, ktorá bola v roku 2017 na relatívne vysokej úrovni, klesla počas OP takmer na nulu, čo malo ďalší nepriaznivý účinok na všetky finančné ukazovatele dotknutých spoločností.

                     (143)

                     Existuje preto presvedčivá príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Indie a Indonézie a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               5.2.   Vplyv ostatných faktorov

         5.2.1.   Dovoz z tretích krajín

                     (144)

                     Objem a ceny dovozu z iných tretích krajín sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                        Tabuľka 11

                                 Krajina

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 OP

                                 Taiwan

                                 Objem (v tonách)

                                 199 553

                                 223 110

                                 185 618

                                 165 540

                                    Index

                                    100

                                    112

                                    93

                                    83

                                 Podiel na trhu

                                 5,2 %

                                 6,0 %

                                 5,4 %

                                 5,2 %

                                    Index

                                    100

                                    116

                                    105

                                    100

                                 Priemerná cena (v EUR/t)

                                 1 668

                                 1 749

                                 1 684

                                 1 655

                                    Index

                                    100

                                    105

                                    101

                                    99

                                 Kórejská republika

                                 Objem (v tonách)

                                 147 696

                                 165 812

                                 160 947

                                 164 882

                                    Index

                                    100

                                    112

                                    109

                                    112

                                 Podiel na trhu

                                 3,8 %

                                 4,5 %

                                 4,7 %

                                 5,1 %

                                    Index

                                    100

                                    117

                                    123

                                    135

                                 Priemerná cena (v EUR/t)

                                 1 859

                                 1 944

                                 1 860

                                 1 853

                                    Index

                                    100

                                    105

                                    100

                                    100

                                 Južná Afrika

                                 Objem (v tonách)

                                 98 063

                                 88 913

                                 94 567

                                 81 537

                                    Index

                                    100

                                    91

                                    96

                                    83

                                 Podiel na trhu

                                 2,5 %

                                 2,4 %

                                 2,7 %

                                 2,5 %

                                    Index

                                    100

                                    94

                                    108

                                    100

                                 Priemerná cena (v EUR/t)

                                 2 004

                                 2 013

                                 1 831

                                 1 785

                                    Index

                                    100

                                    100

                                    91

                                    89

                                 Iné tretie krajiny

                                 Objem (v tonách)

                                 563 637

                                 372 858

                                 293 052

                                 266 255

                                    Index

                                    100

                                    66

                                    52

                                    47

                                 Podiel na trhu

                                 14,6 %

                                 10,0 %

                                 8,5 %

                                 8,3 %

                                    Index

                                    100

                                    69

                                    58

                                    57

                                 Priemerná cena (v EUR/t)

                                 2 051

                                 2 345

                                 2 319

                                 2 407

                                    Index

                                    100

                                    114

                                    113

                                    117

                                 Všetky tretie krajiny okrem dotknutých krajín spolu

                                 Objem (v tonách)

                                 1 008 949

                                 850 693

                                 734 184

                                 678 213

                                    Index

                                    100

                                    84

                                    73

                                    67

                                 Podiel na trhu

                                 26,1 %

                                 22,9 %

                                 21,3 %

                                 21,1 %

                                    Index

                                    100

                                    88

                                    82

                                    81

                                 Priemerná cena (v EUR/t)

                                 1 942

                                 2 076

                                 1 995

                                 2 014

                                    Index

                                    100

                                    107

                                    103

                                    104

                                    Zdroj: Eurostat

                     (145)

                     Počas posudzovaného obdobia sa dovoz z tretích krajín výrazne znížil, a to z hľadiska absolútneho objemu (o 33 %) a podielu na trhu (z 26 % v roku 2017 na 21 % počas OP).

                     (146)

                     Pokiaľ ide o jednotlivé krajiny, v posudzovanom období sa zvýšil len dovoz z Kórey, čo malo za následok mierny nárast jej podielu na trhu. Tento absolútny nárast podielu na trhu počas posudzovaného obdobia bol však nepatrný (zo 4,7 % na 5,1 %). Hoci ceny kórejského dovozu sú nižšie ako ceny dotknutých krajín, pravdepodobne na ne majú vplyv transferové ceny v dôsledku vzťahu medzi kórejským výrobcom nehrdzavejúcej ocele Samsung STS a európskou spoločnosťou Otelinox v Rumunsku, ktorá vyrába výrobky lisované za studena. Nedá sa vyvodiť záver, či sa týmto dovozom takisto podhodnocujú ceny výrobného odvetvia Únie, a to aj vzhľadom na neznámy sortiment výrobkov tohto dovozu.

                     (147)

                     Ako sa uvádza v odôvodnení 121, dovoz z Taiwanu momentálne podlieha antidumpingovému clu vo výške 6,8 % (10). V súčasnosti prebieha revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení týkajúcich sa dovozu z ČĽR a Taiwanu (11).

                     (148)

                     Dovoz z ČĽR bol počas posudzovaného obdobia veľmi nízky. Dovoz z Taiwanu sa od roku 2017 do roku 2018 zvýšil o 12 %, medzi rokom 2018 a OP sa však znížil o 26 %, pričom počas posudzovaného obdobia si udržal približne 5 % podiel na trhu. Priemerné ceny dovozu z Taiwanu boli nižšie ako priemerné ceny dovozu z dotknutých krajín. Keďže s Komisiou pri revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti nespolupracovali žiadni výrobcovia z Taiwanu, nemala o dovozných cenách Taiwanu k dispozícii žiadne ďalšie podrobnosti. Nemožno preto vylúčiť, že tento dovoz spôsobil výrobnému odvetviu Únie dodatočnú ujmu. Ak by však aj dovoz z Taiwanu prispel k ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Únie, v posudzovanom období sa znížil o 17 %, a nemohol byť preto príčinou narastajúcich negatívnych trendov zistených v analýze ujmy.

                     (149)

                     Komisia preto predbežne dospela k záveru, že dovoz z iných krajín neoslabuje príčinnú súvislosť medzi dumpingovým indickým a indonézskym dovozom a značnou ujmou spôsobenou výrobcom z Únie.

               5.2.2.   Zníženie spotreby

                     (150)

                     Významné zníženie spotreby počas posudzovaného obdobia má nepriaznivý účinok na niektoré ukazovatele ujmy, najmä na predaj a objem výroby. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 134, výrobné odvetvie Únie však utrpelo skôr ujmu z cenového hľadiska než ujmu z hľadiska objemov. Aj napriek zmenšujúcemu sa trhu výrobcovia z Únie dokázali mierne zvýšiť svoj podiel na trhu, a tvrdou cenovou konkurenciou s dumpingovým dovozom za nekalé ceny, čo malo za následok zhoršenie ziskovosti a finančných ukazovateľov výrobného odvetvia Únie, ako je ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií.

                     (151)

                     Komisia preto predbežne dospela k záveru, že zníženie spotreby neoslabilo príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z dotknutých krajín a značnou ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie.

               5.2.3.   Vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie

                     (152)

                     Objemy a ceny vývozu výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                        Tabuľka 12

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 OP

                                 Objem vývozu (v tonách)

                                 450 587

                                 450 687

                                 410 840

                                 374 378

                                    Index

                                    100

                                    100

                                    91

                                    83

                                 Priemerná cena (v EUR/t)

                                 2 369

                                 2 524

                                 2 428

                                 2 394

                                    Index

                                    100

                                    107

                                    102

                                    101

                                    Zdroj: výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, Eurofer

                     (153)

                     Predaj výrobcov z Únie na vývoz sa v posudzovanom období znížil o 17 %, čo bolo spôsobené najmä opatreniami uloženými na prešetrovaný výrobok zo strany Spojených štátov, ako aj silnejšou konkurenciou na trhoch tretích krajín s čínskym predajom a predajom z dotknutých krajín. Objem vývozu však bol v porovnaní s celkovým objemom predaja Únie nízky a predstavoval približne 13 % jej celkového objemu predaja, pričom priemerná cena predaja na vývoz bola v posudzovanom období sústavne vyššia ako ceny na trhu Únie.

                     (154)

                     Na základe toho Komisia predbežne dospela k záveru, že vplyv vývoznej výkonnosti výrobného odvetvia Únie na spôsobenú ujmu bol zanedbateľný, prípadne žiadny.

               5.2.4.   Vplyv cien surovín

                     (155)

                     Neprepojení dovozcovia poukázali na problém narastajúcich nákladov na suroviny (nikel, ferochróm), čo považujú za dôvod vzniku situácie spôsobujúcej ujmu výrobnému odvetviu Únie.

                     (156)

                     Zvýšenie cien surovín samo osebe nie je zdrojom ujmy, pretože vo všeobecnosti je sprevádzané následným zvýšením predajných cien. Pokles ziskovosti a všetkých finančných ukazovateľov výrobcov z Únie je však viac ako len odzrkadlenie zvyšujúcich sa výrobných nákladov. Dovoz za nízke ceny stlačil ceny na trhu Únie a výrobcovia z Únie nielenže nemohli v snahe pokryť rasť nákladov zvýšiť ceny, ale boli nútení ich ešte znížiť, aby sa vyhli bezprostrednej strate podielu na trhu. Vyústilo to do prudkého poklesu ich ziskovosti, ktorý pretrvával aj počas obdobia prešetrovania.

                     (157)

                     Na základe toho Komisia predbežne dospela k záveru, že výrobnému odvetviu Únie nespôsobilo ujmu samotné zvýšenie cien určitých surovín.

               5.2.5.   Cenové správanie výrobcov z Únie

                     (158)

                     Jeden z neprepojených dovozcov tvrdil, že zhoršujúcu sa finančnú situáciu výrobcov z Únie spôsobila ich vnútorná hospodárska súťaž a cenové správanie.

                     (159)

                     Pri prešetrovaní sa však toto tvrdenie nepotvrdilo. Dovoz z dotknutých krajín sa sústavne predával za ceny, ktoré podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie, a preto hlavným dôvodom, prečo výrobcovia z Únie neboli schopní zvýšiť svoje ceny a pokryť tak svoje rastúce náklady, je cenový tlak dumpingového dovozu. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

               5.3.   Záver o príčinnej súvislosti

                     (160)

                     Bola preukázaná príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Indie a Indonézie na jednej strane a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, na druhej strane. Medzi zvýšením objemu dumpingového dovozu z dotknutých krajín a zhoršením výkonnosti Únie počas posudzovaného obdobia bola jasná súbežnosť. Výrobné odvetvie Únie v snahe vyhnúť sa strate svojho podielu na trhu nemalo inú možnosť, než sa prispôsobiť cenovej úrovni nastavenej dumpingovým dovozom. To viedlo k situácii, v ktorej výrobné odvetvie Únie dosahovalo neudržateľnú úroveň zisku.

                     (161)

                     Komisia zistila, že medzi ďalšie faktory, ktoré mohli mať vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie, patrili: dovoz z tretích krajín, pokles spotreby, vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie, vplyv cien surovín a cenové správanie výrobcov z Únie.

                     (162)

                     Komisia rozlíšila a oddelila účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od účinkov dumpingového dovozu spôsobujúcich ujmu. Vplyv dovozu z tretích krajín, poklesu spotreby, vývoznej výkonnosti výrobného odvetvia Únie, vplyv cien surovín a cenového správania výrobcov z Únie na negatívny vývoj výrobného odvetvia Únie, najmä pokiaľ ide o ziskovosť a finančné ukazovatele, bol len obmedzený.

                     (163)

                     Komisia na základe uvedených úvah predbežne stanovila príčinnú súvislosť medzi ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie a dumpingovým dovozom z dotknutých krajín. Dumpingový dovoz z dotknutých krajín mal veľmi rozhodujúci vplyv na značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Iné faktory, či už jednotlivo alebo spoločne, neoslabili danú príčinnú súvislosť.

               6.   ÚROVEŇ OPATRENÍ

                     (164)

                     Na stanovenie úrovne opatrení Komisia preskúmala, či by clo nižšie než dumpingové rozpätie stačilo na odstránenie ujmy, ktorú dumpingový dovoz spôsobil výrobnému odvetviu Únie.

               6.1.   Rozpätie predaja pod cieľovú cenu

                     (165)

                     Komisia najprv stanovila výšku cla potrebného na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, pri neexistencii narušení podľa článku 7 ods. 2a základného nariadenia. V tomto prípade by sa ujma odstránila, ak by výrobné odvetvie Únie bolo schopné pokryť svoje výrobné náklady vrátane nákladov vyplývajúcich z mnohostranných environmentálnych dohôd a protokolov k nim, ktorých je Únia zmluvnou stranou, a dohovorov Medzinárodnej organizácie práce (ďalej len „MOP“) uvedených v prílohe Ia, a bolo schopné dosiahnuť primeraný zisk („cieľový zisk“).

                     (166)

                     V súlade s článkom 7 ods. 2c základného nariadenia Komisia pri určovaní cieľového zisku zohľadnila tieto faktory: úroveň ziskovosti pred zvýšením dovozu z dotknutej krajiny, úroveň ziskovosti potrebnú na pokrytie celkových nákladov a investícií, výskum a vývoj a inovácie, ako aj úroveň ziskovosti, ktorú možno očakávať za bežných podmienok hospodárskej súťaže. Takéto ziskové rozpätie by nemalo byť nižšie ako 6 %.

                     (167)

                     Navrhovateľ sa domnieval, že primeraný cieľový zisk by mal byť na úrovni 8,7 %, ako to bolo v predchádzajúcom prešetrovaní dovozu rovnakého výrobku z Čínskej ľudovej republiky a Taiwanu (12).

                     (168)

                     V súlade s článkom 7 ods. 2c základného nariadenia Komisia posúdila tvrdenie troch výrobcov z Únie zaradených do vzorky o plánovaných investíciách, ktoré sa počas posudzovaného obdobia nezrealizovali. Komisia na základe získaných listinných dôkazov, ktoré bolo možné zosúladiť s účtovnými systémami spoločností, predbežne prijala tieto tvrdenia a k zisku uvedených výrobcov z Únie pripočítala príslušné sumy. Konečné cieľové ziskové rozpätia boli teda v rozsahu 8,82 % až 9,12 %.

                     (169)

                     V súlade s článkom 7 ods. 2d základného nariadenia Komisia ako posledný krok posúdila budúce náklady vyplývajúce z mnohostranných environmentálnych dohôd a protokolov k nim, ktorých je Únia zmluvnou stranou, ktoré výrobnému odvetviu Únie vzniknú počas obdobia uplatňovania opatrenia podľa článku 11 ods. 2. Na základe predložených informácií, ktoré spoločnosti podložili svojimi nástrojmi vykazovania a odhadmi, Komisia stanovila náklady v rozpätí od 14,53 EUR/t do 28,90 EUR/t popri skutočných nákladoch na dodržiavanie takýchto dohovorov počas obdobia prešetrovania. Tento rozdiel bol pripočítaný k cene nespôsobujúcej ujmu.

                     (170)

                     Komisia na tomto základe vypočítala pre výrobné odvetvie Únie cenu podobného výrobku nespôsobujúcu ujmu tak, že na výrobné náklady výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania uplatnila uvedené ziskové rozpätie a potom pripočítala úpravy podľa článku 7 ods. 2d podľa jednotlivých druhov.

                     (171)

                     Komisia potom určila úroveň odstránenia ujmy na základe porovnania váženej priemernej vývoznej ceny vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky v dotknutých krajinách podľa jednotlivých druhov stanovenej na účely výpočtov cenového podhodnotenia s váženou priemernou cenou, ktorá nespôsobuje ujmu a vzťahuje sa na podobný výrobok, ktorý počas obdobia prešetrovania predávali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky na voľnom trhu Únie. Prípadný rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa vyjadril ako percento váženého priemeru dovoznej hodnoty CIF.

                     (172)

                     Vzhľadom na vysokú úroveň spolupráce v Indii (100 %) a Indonézii (viac ako 90 %) bolo reziduálne rozpätie predaja pod cieľovú cenu pre dotknuté krajiny stanovené na úrovni najvyššieho individuálneho rozpätia predaja pod cieľovú cenu vyvážajúceho výrobcu z Indie alebo Indonézie, t. j. 34,6 % v prvom prípade a 32,3 % v druhom prípade.

                     (173)

                     Výsledok týchto výpočtov je uvedený v nasledujúcej tabuľke:

                                 Krajina

                                 Spoločnosť

                                 Dumpingové rozpätie

                                 Rozpätie predaja pod cieľovú cenu

                                 India

                                 Jindal Stainless Limited a Jindal Stainless Hisar Limited

                                 13,6 %

                                 23,2 %

                                 Chromeni Steels Private Limited

                                 36,9 %

                                 34,6 %

                                 Všetky ostatné spoločnosti

                                 36,9 %

                                 34,6 %

                                 Indonézia

                                 IRNC

                                 19,9 %

                                 32,3 %

                                 Jindal Stainless Indonesia

                                 20,2 %

                                 31,8 %

                                 Všetky ostatné spoločnosti

                                 20,2 %

                                 32,3 %

               6.2.   Preskúmanie primeraného rozpätia na odstránenie ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie

                     (174)

                     Ako je vysvetlené v oznámení o začatí konania, navrhovateľ poskytol Komisii dostatočné dôkazy o tom, že v Indii a Indonézii dochádza v súvislosti s prešetrovaným výrobkom k narušeniam v súvislosti so surovinami. Preto sa v tomto prešetrovaní v súlade s článkom 7 ods. 2a základného nariadenia údajné narušenia preskúmali, aby bolo možné posúdiť, či by v prípade potreby bolo na odstránenie ujmy postačujúce clo nižšie ako dumpingové rozpätie.

                     (175)

                     Existencia narušení v súvislosti so surovinami v Indii aj v Indonézii sa potvrdila na základe informácií poskytnutých vo vyplnených dotazníkoch, a to prostredníctvom krížových kontrol na diaľku s indickou, esp. indonézskou vládou a počas nich.

                     (176)

                     Keďže rozpätie predaja pod cieľovú cenu vypočítané pre indického vyvážajúceho výrobcu Chromeni bolo nižšie ako dumpingové rozpätie, Komisia podľa článku 7 ods. 2a základného nariadenia zvážila, či existujú narušenia v súvislosti so surovinami, pokiaľ ide o dotknutý výrobok. V prešetrovaní sa zistilo, že výrobca Chromeni nepoužíval suroviny, ktorých sa týkajú narušenia. Ďalšia analýza, pokiaľ ide o uplatňovanie článku 7 ods. 2a a 2b základného nariadenia, sa preto nepožadovala. Výška cla pre Chromeni sa preto stanoví na základe článku 7 ods. 2 základného nariadenia.

                     (177)

                     Pokiaľ ide o Indiu a skupinu Jindal Group, rozpätie primerané na odstránenie ujmy je vyššie ako dumpingové rozpätie, a preto nie je potrebné sa ďalej zaoberať preskúmaním podľa článku 7 ods. 2a.

                     (178)

                     Pokiaľ ide o Indonéziu, keďže rozpätia primerané na odstránenie ujmy sú vyššie ako dumpingové rozpätia, Komisia usúdila, že v tejto fáze sa týmto aspektom netreba zaoberať.

               6.3.   Záver

                     (179)

                     Na základe uvedeného posúdenia Komisia dospela k záveru, že je vhodné určiť výšku predbežných ciel v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia. V dôsledku toho by predbežné antidumpingové clá mali byť stanovené takto:

                                 Krajina

                                 Spoločnosť

                                 Predbežné antidumpingové clo

                                 India

                                 Jindal Stainless Limited a Jindal Stainless Hisar Limited

                                 13,6 %

                                 Chromeni Steels Private Limited

                                 34,6 %

                                 Všetky ostatné spoločnosti

                                 34,6 %

                                 Indonézia

                                 IRNC

                                 19,9 %

                                 Jindal Stainless Indonesia

                                 20,2 %

                                 Všetky ostatné spoločnosti

                                 20,2 %

               7.   ZÁUJEM ÚNIE

                     (180)

                     V súlade s článkom 21 základného nariadenia Komisia skúmala, či napriek zisteniu dumpingu spôsobujúceho ujmu môže vyvodiť jednoznačný záver, že v tomto prípade nie je v záujme Únie prijať opatrenia. Určenie záujmu Únie sa zakladalo na posúdení všetkých jednotlivých príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.

               7.1.   Záujem výrobného odvetvia Únie

                     (181)

                     Výrobné odvetvie Únie pozostáva z 13 výrobcov nachádzajúcich sa vo viacerých členských štátoch a vo vzťahu k prešetrovanému výrobku priamo zamestnáva 13 660 zamestnancov. Žiadny z výrobcov z Únie nenamietal proti začatiu prešetrovania. Ako sa uvádza v oddiele 4 pri analýze ukazovateľov ujmy, výrobné odvetvie Únie ako celok zaznamenalo zhoršenie svojej situácie a bolo nepriaznivo ovplyvnené dumpingovým dovozom.

                     (182)

                     Očakáva sa, že uložením predbežných antidumpingových ciel sa obnovia spravodlivé obchodné podmienky na trhu Únie, ukončí sa stláčanie cien a výrobnému odvetviu Únie sa umožní, aby bolo schopné kryť svoje narastajúce výrobné náklady a zlepšiť svoju finančnú situáciu aj napriek ušlému predaju z dôvodu zmenšujúceho sa trhu. Viedlo by to k zvýšeniu ziskovosti výrobného odvetvia Únie na úrovne, ktoré sa pre toto kapitálovo náročné výrobné odvetvie považujú za nevyhnutné. Výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu spôsobenú dovozom za dumpingové ceny z dotknutých krajín. Je potrebné pripomenúť, že viacero kľúčových ukazovateľov ujmy vykazovalo v posudzovanom období nepriaznivý trend. Výrazne ovplyvnené boli najmä ukazovatele týkajúce sa finančnej výkonnosti výrobcov z Únie. Preto je dôležité obnoviť ceny na nedumpingovej úrovni alebo aspoň na úrovni nespôsobujúcej ujmu, aby mohli všetci výrobcovia pôsobiť na trhu Únie za spravodlivých obchodných podmienok.

                     (183)

                     Preto sa predbežne dospelo k záveru, že uloženie antidumpingových ciel by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie, pretože by mu to umožnilo zotaviť sa zo zistených účinkov dumpingu spôsobujúceho ujmu.

               7.2.   Záujem neprepojených dovozcov a používateľov

                     (184)

                     Ako neprepojení dovozcovia sa prihlásili tri strany. Iba dvaja z nich však vyplnili príslušný dotazník a ďalej spolupracovali v konaní.

                     (185)

                     Navrhovateľ následne tvrdil, že jedna z dvoch uvedených strán by sa nemala považovať za neprepojeného dovozcu, keďže pracuje ako sprostredkovateľ pre niektorých vyvážajúcich výrobcov prešetrovaného výrobku.

                     (186)

                     V tejto súvislosti Komisia zistila, že daná spoločnosť skutočne čiastočne pôsobila ako sprostredkovateľ skupiny Jindal Group. Takisto však bola zapojená do pravidelných nákupov dovozu prešetrovaného výrobku, ktorý neskôr ďalej predávala zákazníkom v Únii. Tvrdenie združenia Eurofer bolo preto predbežne zamietnuté.

                     (187)

                     Obaja spolupracujúci dovozcovia poukázali na prípadné negatívne vplyvy zavedenia antidumpingových opatrení, a to v podobne nedostatočnej ponuky, horších služieb, rastúcich cien a horšej kvality materiálu, ktoré by podľa ich názoru vyplynuli z obmedzenej hospodárskej súťaže na trhu Únie.

                     (188)

                     Okrem toho jeden z dovozcov tvrdil, že výrobky spoločnosti Jindal majú najvyššiu kvalitu, ktorú výrobcovia z Únie nemôžu nahradiť alebo ktorej sa ich výrobky nemôžu rovnať.

                     (189)

                     Komisia bez ohľadu na možné antidumpingové opatrenia dospela k predbežnému záveru, že v Únii sa zachová zdravá úroveň hospodárskej súťaže, keďže v nej pôsobí 13 výrobcov prešetrovaného výrobku, pričom niektorí z nich sa do podania podnetu nezapojili. Okrem toho dovoz z tretích krajín aj naďalej predstavuje viac ako 20 % trhu. Je preto nepravdepodobné, že sa vyskytnú potenciálne negatívne vplyvy, na ktoré poukázali dovozcovia.

                     (190)

                     Zámerom antidumpingových opatrení nie je uzatvorenie trhu Únie pre dotknuté krajiny, ale zvýšenie cien na spravodlivú úroveň. Očakáva sa preto, že prístup k výrobkom údajne najvyššej kvality sa zachová.

                     (191)

                     Opatrenia by dovozcom zároveň umožnili, aby zvýšenie cien preniesli na svojich zákazníkov, a preto sa neočakáva, že ziskovosť dovozcov by bola nepriaznivo dotknutá. Neočakáva sa, že sa zúži sortiment výrobkov a zníži kvalita služieb, práve naopak, ochrana proti dumpingovému dovozu umožňuje výrobnému odvetviu Únie zrealizovať nové investície a zlepšiť svoju kvalitu.

                     (192)

                     Dovozcovia takisto tvrdili, že antidumpingové opatrenia by príliš ochraňovali výrobcov z Únie, keďže na prešetrovaný výrobok sa už vzťahujú ochranné opatrenia.

                     (193)

                     Ochranné opatrenia na oceľ (13) sú však dočasné a poskytujú iný druh ochrany ako antidumpingové opatrenia, ktoré mieria na nespravodlivo nastavené ceny. V predbežných zisteniach Komisie sa potvrdilo, že hlavnou príčinou ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie nie je výrazné zvýšenie objemu dovozu, ale jeho podhodnotené ceny, ktorých dôsledkom je stlačenie cien na trhu Únie.

                     (194)

                     Jediný používateľ, ktorý sa do konania prihlásil, nepredložil pripomienky k záujmu Únie. Spoločnosť predložila len tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku v rámci opatrení, ako sa uvádza v oddiele 2.

                     (195)

                     Komisia preto v predbežnej fáze dospela k záveru, že účinky prípadného uloženia ciel na dovozcov a používateľov neprevážia nad pozitívnymi účinkami, ktoré by opatrenia mali na výrobné odvetvie Únie.

               7.3.   Záver o záujme Únie

                     (196)

                     Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k predbežnému záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody vedúce k záveru, že nie je v záujme Únie uložiť v tomto štádiu prešetrovania opatrenia na dovoz prešetrovaného výrobku s pôvodom v dotknutých krajinách.

               8.   PREDBEŽNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

                     (197)

                     Na základe záverov Komisie o dumpingu, ujme, príčinnej súvislosti a záujme Únie by sa mali uložiť predbežné opatrenia na dovoz plochých valcovaných výrobkov z nehrdzavejúcej ocele, ktoré nie sú inak spracované než valcovaním za studena (úberom za studena), s pôvodom v Indii a Indonézii, aby sa zabránilo tomu, že dumpingový dovoz spôsobí výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu.

                     (198)

                     V súlade s pravidlom menšieho cla uvedeným v článku 7 ods. 2 základného nariadenia by sa na dovoz plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v Indii a Indonézii mali uložiť predbežné antidumpingové opatrenia. Komisia porovnala rozpätia ujmy a dumpingové rozpätia (odôvodnenie 173). Výška ciel bola stanovená na úrovni nižšieho z uvedených rozpätí.

                     (199)

                     Na základe toho by mali byť sadzby predbežného antidumpingového cla vyjadrené ako cena CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:

                                 Krajina

                                 Spoločnosť

                                 Predbežné antidumpingové clo

                                 India

                                 Jindal Stainless Limited a Jindal Stainless Hisar Limited

                                 13,6 %

                                 Chromeni Steels Private Limited

                                 34,6 %

                                 Všetky ostatné spoločnosti

                                 34,6 %

                                 Indonézia

                                 IRNC

                                 19,9 %

                                 Jindal Stainless Indonesia

                                 20,2 %

                                 Všetky ostatné spoločnosti

                                 20,2 %

                     (200)

                     Individuálne antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti určené v tomto nariadení sa stanovili na základe predbežných zistení tohto prešetrovania. Odrážali preto situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto sadzby cla sa vzťahujú výlučne na dovoz dotknutého výrobku s pôvodom v dotknutých krajinách a vyrábaného uvedenými právnymi subjektmi. Na dovoz dotknutého výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s danými osobitne uvedenými spoločnosťami by sa mala vzťahovať colná sadzba uplatňovaná na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemali by sa naň vzťahovať žiadne individuálne antidumpingové colné sadzby.

                     (201)

                     Ak spoločnosť následne zmení názov svojho subjektu, môže požiadať o uplatňovanie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb. Táto žiadosť musí byť adresovaná Komisii (14). Žiadosť musí obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré umožnia preukázať, že uvedenou zmenou nie je dotknuté právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje. Ak zmenou názvu spoločnosti nie je dotknuté jej právo využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje, v Úradnom vestníku Európskej únie sa uverejní nariadenie o zmene názvu.

                     (202)

                     S cieľom zabezpečiť riadne presadzovanie antidumpingových ciel by sa antidumpingové clo pre všetky ostatné spoločnosti nemalo vzťahovať iba na vyvážajúcich výrobcov, ktorí pri tomto prešetrovaní nespolupracovali, ale aj na výrobcov, ktorí počas obdobia prešetrovania nevyvážali do Únie.

                     (203)

                     S cieľom minimalizovať riziko obchádzania vzhľadom na veľký rozdiel v colných sadzbách je potrebné prijať osobitné opatrenia, ktorými sa zabezpečí riadne uplatňovanie individuálnych antidumpingových ciel. Spoločnosti, na ktoré sa vzťahujú individuálne antidumpingové clá, musia colným orgánom členských štátov predložiť platnú obchodnú faktúru. Faktúra musí spĺňať požiadavky stanovené v článku 1 ods. 3 tohto nariadenia. Na tovar, ktorý sa dovezie bez takejto faktúry, by sa malo vzťahovať antidumpingové clo uplatňované na „všetky ostatné spoločnosti“.

                     (204)

                     Hoci je predloženie tejto faktúry nevyhnutné na to, aby colné orgány členských štátov mohli na dovoz uplatňovať individuálne sadzby antidumpingového cla, nejde o jediný prvok, ktorý majú zohľadňovať. Colné orgány členských štátov by totiž mali aj v prípade, že sa im predloží faktúra spĺňajúca všetky požiadavky uvedené v článku 1 ods. 3 tohto nariadenia, vykonať svoje obvyklé kontroly, a môžu si podobne ako vo všetkých ostatných prípadoch vyžiadať dodatočné doklady (prepravné doklady atď.), aby mohli overiť správnosť údajov uvedených vo vyhlásení a zabezpečiť, že následné uplatnenie sadzby cla je odôvodnené v súlade s colnými predpismi.

                     (205)

                     Ak by sa osobitne po uložení príslušných opatrení výrazne zvýšil objem vývozu jednej zo spoločností, na ktoré sa vzťahujú nižšie individuálne colné sadzby, takéto zvýšenie objemu by sa mohlo samo osebe považovať za zmenu v štruktúre obchodu v dôsledku uloženia opatrení v zmysle článku 13 ods. 1 základného nariadenia. Za takýchto okolností možno začať prešetrovanie obchádzania, pokiaľ sú na to splnené podmienky. V tomto prešetrovaní sa môže okrem iného preskúmať potreba odňatia individuálnej colnej sadzby (sadzieb) a následného uloženia cla pre celú krajinu.

               9.   REGISTRÁCIA

                     (206)

                     Ako sa uvádza v odôvodnení 3, Komisia podrobila dovoz plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v Indii a Indonézii registrácii. Registrácia sa zaviedla na účely prípadného retroaktívneho výberu ciel podľa článku 10 ods. 4 základného nariadenia.

                     (207)

                     So zreteľom na zistenia v predbežnej fáze by sa registrácia dovozu mala ukončiť.

                     (208)

                     V tejto fáze konania nebolo prijaté žiadne rozhodnutie o možnom retroaktívnom uplatňovaní antidumpingových opatrení. Takéto rozhodnutie sa prijme v konečnej fáze.

               10.   INFORMÁCIE V PREDBEŽNEJ FÁZE

                     (209)

                     V súlade s článkom 19a základného nariadenia Komisia informovala zainteresované strany o plánovanom uložení predbežných ciel. Tieto informácie sa sprístupnili aj verejnosti na webovom sídle GR TRADE. Zainteresovaným stranám boli poskytnuté tri pracovné dni na predloženie pripomienok k presnosti výpočtov, o ktorých boli osobitne informované.

                     (210)

                     Pripomienky predložila indická vláda, jeden vyvážajúci výrobca v Indii a dvaja vyvážajúci výrobcovia v Indonézii. Komisia zohľadnila pripomienky, ktoré sa považovali za administratívne chyby, a v prípade potreby rozpätia náležite opravila.

               11.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

                     (211)

                     V záujme riadneho úradného postupu Komisia vyzve zainteresované strany, aby v stanovenej lehote predložili písomné pripomienky a/alebo požiadali o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

                     (212)

                     Zistenia týkajúce sa uloženia predbežných ciel sú predbežné a môžu sa v konečnej fáze prešetrovania zmeniť,

               PRIJALA TOTO NARIADENIE:

            Článok 1

               1.   Ukladá sa predbežné antidumpingové clo na dovoz plochých valcovaných výrobkov z nehrdzavejúcej ocele, ktoré nie sú inak spracované než valcovaním za studena, v súčasnosti patriacich pod číselné znaky KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7219 90 20, 7219 90 80, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81, 7220 20 89, 7220 90 20 a 7220 90 80, s pôvodom v Indii alebo Indonézii.

               2.   Sadzba predbežného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením je v prípade výrobku opísaného v odseku 1 a vyrobeného ďalej uvedenými spoločnosťami takáto:

                           Krajina

                           Spoločnosť

                           Predbežné antidumpingové clo

                           Doplnkový kód TARIC

                           India

                           Jindal Stainless Limited

                           13,6 %

                           C654

                           Jindal Stainless Hisar Limited

                           13,6 %

                           C655

                           Chromeni Steels Private Limited

                           34,6 %

                           C656

                           Všetky ostatné indické spoločnosti

                           34,6 %

                           C999

                           Indonézia

                           IRNC

                           19,9 %

                           C657

                           Jindal Stainless Indonesia

                           20,2 %

                           C658

                           Všetky ostatné indonézske spoločnosti

                           20,2 %

                           C999

               3.   Uplatňovanie individuálnych colných sadzieb stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá musí obsahovať vyhlásenie s dátumom a podpisom pracovníka subjektu, ktorý takúto faktúru vystavil, s uvedením jeho mena a funkcie, v tomto znení: „Ja, podpísaný(-á), potvrdzujem, že (objem) (dotknutého výrobku) predaného na vývoz do Európskej únie, na ktorý sa vzťahuje táto faktúra, vyrobila spoločnosť (názov a adresa spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) v (dotknutej krajine). Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“ Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa clo uplatňované na všetky ostatné spoločnosti.

               4.   Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii je podmienené zložením zábezpeky, ktorá sa rovná výške predbežného cla.

               5.   Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.

            Článok 2

               1.   Zainteresované strany predložia Komisii svoje písomné pripomienky k tomuto nariadeniu do 15 kalendárnych dní odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

               2.   Zainteresované strany, ktoré chcú požiadať o vypočutie Komisiou, tak urobia do piatich kalendárnych dní odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

               3.   Zainteresované strany, ktoré chcú požiadať o vypočutie úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach, sa vyzývajú, aby tak urobili do piatich kalendárnych dní odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. Úradník pre vypočutie preskúma žiadosti predložené po tejto lehote a ak je to vhodné, môže rozhodnúť, či také žiadosti prijme.

            Článok 3

               1.   Colným orgánom sa týmto nariaďuje, aby ukončili registráciu dovozu zavedenú v súlade s článkom 1 ods. 1 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2021/370 z 1. marca 2021.

               2.   Zhromaždené údaje týkajúce sa výrobkov, ktoré boli prepustené do colného režimu voľný obeh v EÚ najneskôr 90 dní pred dátumom nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia, sa uchovávajú do nadobudnutia účinnosti možných konečných opatrení alebo ukončenia tohto konania.

            Článok 4
            Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
            Článok 1 sa uplatňuje počas obdobia šiestich mesiacov.

            Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
            V Bruseli 27. mája 2021

                  Za Komisiu

                  predsedníčka

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21.

            (2)  Oznámenie o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v Indii a Indonézii (Ú. v. EÚ C 322, 30.9.2020, s. 17).

            (3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/370 z 1. marca 2021, ktorým sa zavádza registrácia dovozu plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v Indii a Indonézii (Ú. v. EÚ L 71, 2.3.2021, s. 18).

            (4)  Dostupné na https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2484.

            (5)  Oznámenie o dôsledkoch vypuknutia ochorenia COVID-19 na antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania (Ú. v. EÚ C 86, 16.3.2020, s. 6).

            (6)  Ú. v. EÚ L 31, 1.2.2019, s. 27.

            (7)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1429 z 26. augusta 2015, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a na Taiwane (Ú. v. EÚ L 224, 27.8.2015, s. 10).

            (8)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1429 z 26. augusta 2015, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a na Taiwane (Ú. v. EÚ L 224, 27.8.2015, s. 10).

            (9)  Oznámenie o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a na Taiwane (Ú. v. EÚ C 280, 25.8.2020, s. 6).

            (10)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1429 z 26. augusta 2015, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a na Taiwane (Ú. v. EÚ L 224, 27.8.2015, s. 10). Jednej spoločnosti s názvom Cia Far Industrial Factory Co., Ltd bolo uložené antidumpingové clo vo výške 0 %.

            (11)  Oznámenie o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a na Taiwane (Ú. v. EÚ C 280, 25.8.2020, s. 6).

            (12)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1429 z 26. augusta 2015, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a na Taiwane (Ú. v. EÚ L 224, 27.8.2015, s. 10).

            (13)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/159 z 31. januára 2019, ktorým sa ukladajú konečné ochranné opatrenia týkajúce sa dovozu určitých výrobkov z ocele (Ú. v. EÚ L 31, 1.2.2019, s. 27).

            (14)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.