title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1195/2014 z  29. októbra 2014 , ktorým sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku

text:
               6.11.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 319/1

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1195/2014
   z 29. októbra 2014,
   ktorým sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 12,
   po porade s členskými štátmi,
   keďže:
   A.   POSTUP

   1.   Začatie konania

               (1)

               Dňa 15. februára 2014 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) oznámila začatie antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku (ďalej len „príslušná krajina“) na základe článku 10 nariadenia (ES) č. 597/2009 (ďalej len „základné nariadenie“) prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“). Korigendum k oznámeniu o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie 4. septembra 2014 (3).

               (2)

               Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý 3. januára 2014 podalo Dánske združenie akvakultúry (Danish Aquaculture Association) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 25 % celkovej výroby niektorých pstruhov dúhových v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o subvencovaní niektorých pstruhov dúhových a o značnej spôsobenej ujme, čo Komisia považovala za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.

               (3)

               V súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia Komisia oznámila pred začatím konania vláde Turecka (ďalej len „VT“), že dostala riadne zdokumentovaný podnet, podľa ktorého subvencovaný dovoz niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku údajne spôsobuje výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Komisia prizvala VT na konzultácie s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom podnetu a dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu.

               (4)

               VT súhlasila s konzultáciami, ktoré sa následne uskutočnili. Počas konzultácií nebolo možné dospieť k žiadnemu obojstranne prijateľnému riešeniu. Po skončení konzultácií zaslala VT svoje pripomienky. Komisia vzala pripomienky na vedomie.

         2.   Paralelné antidumpingové konanie

               (5)

               Dňa 15. februára 2014 Komisia takisto oznámila prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (4) začatie antidumpingového prešetrovania týkajúceho sa dovozu toho istého výrobku s pôvodom v Turecku do Únie.

               (6)

               Analýzy ujmy vykonávané počas tohto antisubvenčného prešetrovania a súčasne prebiehajúceho antidumpingového prešetrovania vychádzali z rovnakého vymedzenia výrobného odvetvia Únie, rovnakých reprezentatívnych výrobcov z Únie a rovnakého obdobia prešetrovania a viedli k rovnakým záverom, ak nie je uvedené inak. Tento postup sa považoval za primeraný v záujme zracionalizovania analýzy ujmy a dosiahnutia konzistentných zistení. Z tohto dôvodu sa pripomienky k hľadisku ujmy predložené v ktoromkoľvek z týchto konaní zohľadnili v obidvoch prešetrovaniach.

         3.   Zainteresované strany

               (7)

               Komisia v oznámení o začatí konania vyzvala zainteresované strany, aby ju kontaktovali s cieľom zúčastniť sa prešetrovania. Komisia okrem toho osobitne informovala navrhovateľov, ostatných známych výrobcov z Únie, používateľov, dovozcov, vyvážajúcich výrobcov v Turecku a turecké orgány, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich začatie prešetrovania dotýka, a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.

               (8)

               Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje pripomienky k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie zo strany Komisie a/alebo úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach. Neboli vznesené žiadne pripomienky.

         4.   Výber vzorky

               (9)

               Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že by v súlade s článkom 27 základného nariadenia mohla vybrať vzorku zainteresovaných strán, najmä výrobcov z Únie, neprepojených dovozcov a vyvážajúcich výrobcov v Turecku.

         4.1.   Výber vzorky výrobcov z Únie

               (10)

               Vo svojom oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že už uskutočnila predbežný výber vzorky výrobcov z Únie. V súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia a vzhľadom na to, že výrobné odvetvie Únie je veľmi rozdrobené a zahŕňa viac ako 700 malých a stredných podnikov (MSP), Komisia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby, ktorý bolo možné primerane prešetriť vo vymedzenom období, berúc do úvahy aj geografické rozloženie a dostatočnú zastúpenosť rôznych stupňov a druhov výroby (produkcia živých, čerstvých, mrazených, filetovaných a údených pstruhov). Táto vzorka pozostávala z deviatich výrobcov z Únie. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali podľa údajov uvedených v podnete viac ako 12 % celkovej výroby v Únii. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa vyjadrili k predbežnej vzorke. Komisii neboli v stanovenej lehote doručené žiadne pripomienky a predbežná vzorka bola preto potvrdená. Vzorka je reprezentatívna pre výrobné odvetvie Únie.

         4.2.   Výber vzorky dovozcov

               (11)

               Aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.

               (12)

               Traja neprepojení dovozcovia poskytli požadované informácie a súhlasili so svojím zaradením do vzorky. Komisia vzhľadom na nízky počet rozhodla, že výber vzorky nebol potrebný.

         4.3.   Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky

               (13)

               Aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v Turecku, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Okrem toho Komisia požiadala misiu Tureckej republiky pri Európskej únie, aby identifikovala a/alebo kontaktovala iných vyvážajúcich výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní.

               (14)

               Osemnásť skupín vyvážajúcich výrobcov v Turecku poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. Celkový deklarovaný objem vývozu niektorých druhov pstruhov dúhových do Únie počas roku 2013, ktorý uskutočnili tieto spoločnosti, predstavuje celý vývoz z Turecka do Únie.

               (15)

               V súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku štyroch skupín vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu do Únie, ktorý bolo možné primerane prešetriť vo vymedzenom období, berúc do úvahy aj geografické rozloženie. Skupiny spoločností zaradené do vzorky predstavujú takmer 64 % deklarovaného vývozného predaja do Únie, pričom sa nachádzajú v dvoch rôznych regiónoch.

               (16)

               V súlade s článkom 27 ods. 2 základného nariadenia bol výber vzorky konzultovaný so všetkými dotknutými známymi vyvážajúcimi výrobcami, ako aj s tureckými orgánmi. Jedna spoločnosť vzniesla námietky k výberu spoločností zaradených do vzorky a tvrdila, že by mala byť do vzorky zaradená. Tvrdila, že výlučne vyrába, spracúva a predáva pstruhov (to znamená, že nemá žiadne iné činnosti) a túto činnosť vykonáva od roku 1971, v dôsledku čoho je prvým výrobcom príslušného výrobku v Turecku. Spoločnosť ďalej tvrdila, že má podstatný predajný podiel na domácom trhu a že je najväčším výrobcom v regióne Marmara.

               (17)

               Komisia pripomína, že v súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia bol výber spoločností zaradených do vzorky vykonaný na základe najväčšieho objemu, s prihliadnutím na počet výrobcov, ktorých bolo možné primerane prešetriť vo vymedzenom období. Keďže navrhovaná vzorka predstavuje 64 % vývozu príslušného výrobku do Únie, táto vzorka je reprezentatívna, pokiaľ ide o situáciu tureckého výrobného odvetvia. Okrem toho spoločnosti zaradené do vzorky sa nachádzajú v dvoch rôznych regiónoch (z troch zastúpených), čo sa považuje za dostatočné na účely prešetrovania. Preto sa Komisia naďalej domnieva, že spoločnosti zaradené do vzorky zodpovedajú najväčším reprezentatívnym objemom dovozu, ktoré bolo možné primerane prešetriť vo vymedzenom období.

         5.   Individuálna kontrola

               (18)

               Jedenásť spoločností alebo skupín spoločností požiadalo o individuálnu kontrolu podľa článku 27 ods. 3 základného nariadenia. V tejto fáze prešetrovania Komisia neprijala žiadne rozhodnutie, pokiaľ ide o žiadosti o individuálnu kontrolu. Komisia rozhodne o tom, či sa umožnia individuálne kontroly, v konečnej fáze prešetrovania.

         6.   Odpovede na dotazník

               (19)

               Komisia zaslala dotazníky VT, všetkým spoločnostiam z Únie zaradeným do vzorky, trom dovozcom a skupinám vyvážajúcich výrobcov v Turecku zaradeným do vzorky.

               (20)

               Tri spoločnosti v rámci skupiny tureckých vyvážajúcich výrobcov požiadali o výnimku z povinnosti poskytnúť odpoveď na dotazník. Jedna z týchto spoločností tvrdila, že pôsobí najmä v oblasti výroby morony a pagela a vyrába len malý objem príslušného výrobku. Jedna spoločnosť prevádzkuje malý supermarket a príslušný výrobok sa jej týka len okrajovo a jedna spoločnosť bola prepojeným dovozcom, ktorá počas obdobia prešetrovania nepredávala príslušný výrobok vo významnom množstve. Komisia sa rozhodla oslobodiť spoločnosť prevádzkujúcu malý supermarket od povinnosti vyplniť dotazník. Trvala však na svojom stanovisku, že spoločnosť pôsobiaca najmä v oblasti výroby morony a pagela, ako aj prepojený dovozca majú povinnosť vyplniť dotazník, keďže objem výroby (v prípade vyvážajúceho výrobcu) alebo obchodu (v prípade prepojeného dovozcu) boli významné.

               (21)

               Komisii boli doručené odpovede od VT a všetkých ostatných skupín vyvážajúcich výrobcov v Turecku zaradených do vzorky, ako aj spoločností, ktoré požiadali o individuálnu kontrolu.

         7.   Overovacie návštevy

               (22)

               Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie subvencovania, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa podľa článku 26 základného nariadenia vykonali v priestoroch týchto spoločností:

                           a)

                              Výrobcovia z Únie:

                                       —

                                       Aqualande SAS, Roquefort, Francúzsko

                                       —

                                       Danaqua, Grindsted, Dánsko

                                       —

                                       Danforel A/S, Grindsted, Dánsko

                                       —

                                       Kongeåens Dambrug ApS, Brørup, Dánsko

                                       —

                                       LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Nemecko

                                       —

                                       Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Nemecko

                                       —

                                       Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze – Mylof, Rytel, Poľsko

                                       —

                                       Piszolla, S.L., Guadalajara, Španielsko

                                       —

                                       Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Taliansko

                                       —

                                       Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Španielsko

                           b)

                              Vyvážajúci výrobcovia v Turecku

                                       —

                                       Skupina prepojených spoločností „GMS“, Bodrum, Turecko:

                                                   —

                                                   Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști

                                                   —

                                                   Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști

                                                   —

                                                   GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști

                                                   —

                                                   Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ

                                                   —

                                                   Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști

                                                   —

                                                   Hakan Komandit Șirketi

                                                   —

                                                   İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști

                                                   —

                                                   Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști

                                                   —

                                                   Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști

                                       —

                                       Skupina prepojených spoločností „Kilic“, Bodrum, Turecko:

                                                   —

                                                   Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,

                                                   —

                                                   Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,

                                                   —

                                                   KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,

                                                   —

                                                   Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,

                                       —

                                       Skupina prepojených spoločností „Özpekler“, Denizli, Turecko:

                                                   —

                                                   Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,

                                                   —

                                                   Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,

                                                   —

                                                   Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben“), Kayseri, Turecko

                           c)

                              Turecká vláda:

                                       —

                                       Ministerstvo hospodárstva, Ankara, Turecko

                                       —

                                       Ministerstvo potravinárstva, poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat, Ankara, Turecko

                           d)

                              Dovozcovia v Únii prepojení s tureckými vývozcami:

                                       —

                                       Spador S.R.L. („Spador“)

                                       —

                                       Ternäben Service GmbH („TSG“)

                                       —

                                       Ternäben Vertrieb GmbH („TVG“)

                           e)

                              Výrobca z Únie (spracovateľ) prepojený s vyvážajúcim výrobcom v Turecku (Ternäben)

                                       —

                                       Ternäben Spółka z.o.o., Poland („TPL“)

         8.   Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

               (23)

               Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2013 do 31. decembra 2013 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2010 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

         B.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

   1.   Príslušný výrobok

               (24)

               Príslušným výrobkom sú pstruhy dúhové (Oncorhynchus mykiss):

                           —

                           živé s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1,2 kg alebo

                           —

                           čerstvé, chladené, mrazené a/alebo údené:

                                       —

                                       vo forme celých rýb (s hlavami), so žiabrami alebo bez nich, vypitvané alebo nevypitvané s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1,2 kg, alebo

                                       —

                                       bez hláv, so žiabrami alebo bez nich, vypitvané alebo nevypitvané, s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1 kg, alebo

                                       —

                                       vo forme filé s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 400 g,

                     s pôvodom v Turecku, v súčasnosti zatriedené pod číselné znaky KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (ďalej len „príslušný výrobok“).

               (25)

               Ako už bolo uvedené v odôvodnení 1, vymedzenie príslušného výrobku bolo predmetom korigenda. Oprava bola čisto redakčná a nemala dosah na vymedzenie výrobku.

         2.   Podobný výrobok

               (26)

               Z prešetrovania vyplynulo, že výrobok vyrábaný v Turecku a predávaný na tureckom domácom trhu a/alebo vyvážaný do Únie a výrobok vyrábaný výrobným odvetvím Únie a predávaný v Únii majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti, ako aj základné využitie.

               (27)

               Komisia sa preto v tejto fáze rozhodla, že tieto výrobky sú preto podobnými výrobkami v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.

         3.   Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku

               (28)

               Niektoré zainteresované strany tvrdili, že údené pstruhy dúhové by mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku. Podľa týchto strán existovali v porovnaní s neúdenými pstruhmi rozdiely vo výrobnom procese, ako aj rozdiely vo fyzikálnych, technických a chemických vlastnostiach. Okrem toho turecké orgány tvrdili, že štruktúra nákladov výrobcov údeného filé sa značne líši od štruktúry nákladov iných výrobcov, z čoho by vyplývalo, že údené a neúdené výrobky nie sú rovnakým výrobkom. Tieto strany navyše poukázali na dve predchádzajúce antidumpingové prešetrovania týkajúce sa obdobných výrobkov (veľkého pstruha dúhového a lososa) uzatvorené v rokoch 2004 (5) a 2005 (6), v prípade ktorých neboli údené výrobky súčasťou vymedzenia príslušného výrobku. Strany sa odvolávali najmä na odôvodnenie 9 nariadenia Rady (ES) č. 437/2004 (7), v ktorom sa uznalo, že proces údenia by zmenil základné vlastnosti daného výrobku. Preto by sa údený pstruh mal vylúčiť z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania.

               (29)

               Prešetrovanie ukázalo, že rôzne úpravy – „živé“, „chladené“, „mrazené“ alebo „údené“ – zahrnuté do vymedzenia príslušného výrobku majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti. Všetky pstruhy majú rovnaké, pre ne charakteristické, vlastnosti (chemické, výživové alebo iné), ktoré sa spracovaním nestratili – spracovanie viedlo len k rôznym úpravám, ktoré predstavovali výlučne rôzne spôsoby uchovania rýb pred ich ďalším spracovaním, prípravou, varením alebo spotrebou. Komisia preto dospela k záveru, že konzerváciou údením sa podstatne nemenia základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti výrobku.

               (30)

               Pokiaľ ide o rozličné výrobné procesy a rôzne nákladové štruktúry, strany nevysvetlili, ako by tieto skutočnosti mohli ovplyvniť záver, že údené a neúdené výrobky sú rovnakým výrobkom. V každom prípade platí, že len samotný prípadný rozdiel vo výrobných procesoch nemá dosah na vymedzenie výrobku. Navyše sa v tomto konkrétnom prípade výrobný proces a štruktúra nákladov údeného filé v skutočnosti výrazne nelíšili od výrobného procesu a nákladovej štruktúry iných úprav pstruhov. Hlavným nákladovým prvkom každej úpravy boli náklady na chov, ktoré v zásade pozostávajú z krmiva (rybej múčky a rybieho oleja), nákladov na energie a nákladov na ikry alebo mladé ryby. Tvrdenia predložené v tejto súvislosti by sa preto mali zamietnuť.

               (31)

               V predchádzajúcich prešetrovaniach, na ktoré odkazovali zainteresované strany, údené výrobky neboli na rozdiel od súčasného prešetrovania zahrnuté do podnetu, ktorý viedol k začatiu konania. Z tohto dôvodu neboli zahrnuté do rozsahu týchto prešetrovaní a preto sa ani neprešetrovali. Odôvodnenie 9 nariadenia Rady (ES) č. 437/2004 reagovalo na tvrdenie jednej zo zainteresovaných strán, aby boli mrazené celé ryby a filé vyňaté z konania. Prešetrovanie však nepreukázalo ani neviedlo ku konkrétnemu záveru, že údené výrobky by mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku. Keďže sa v rámci tohto prešetrovania zistilo, že všetky úpravy pstruha majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti, mal by sa tento argument zamietnuť.

               (32)

               Z uvedených dôvodov bolo tvrdenie, že by sa údené výrobky mali vyňať z vymedzenia výrobku, v tejto fáze zamietnuté.

         C.   SUBVENCIA

   1.   Úvod

               (33)

               Navrhovateľ tvrdil, že VT subvencuje svoje odvetvie akvakultúry. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o viacerých praktikách subvencovania obsiahnutých v právnych predpisoch, ako aj vo viacerých politických dokumentoch, ktoré tvoria základ pre štátnu podporu odvetvia.

               (34)

               Komisia preskúmala a analyzovala dokumenty poskytnuté v podnete, ako aj ďalšie dokumenty predložené VT a vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky počas prešetrovania, a zistila, že zo všetkých týchto dokumentov vyplýva, že odvetvie akvakultúry v Tureckej republike je predmetom preferenčného zaobchádzania v mnohých oblastiach.

               (35)

               Rozhodnutie tureckých orgánov subvencovať konkrétne odvetvie akvakultúry pochádza z roku 2003 a malo za následok, že sa za posledných desať rokov poskytli tureckým výrobcom a vývozcom veľké objemy verejných prostriedkov.

               (36)

               Ako sa uvádza v odôvodneniach 3 a 4, v rámci konzultácií, ktoré medzi VT a Komisiou prebehli pred začatím konania, VT nespochybnila existenciu prešetrovaných schém.

         2.   Prešetrované schémy

               (37)

               Komisia zaslala dotazníky tureckej vláde a vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, v ktorých žiadala o informácie o týchto schémach, ktoré údajne zahŕňali poskytovanie subvencií odvetviu akvakultúry:

                           —

                              Štátna podpora investícií v odvetví akvakultúry

                                       —

                                       oslobodenie od cla

                                       —

                                       oslobodenie od DPH

                                       —

                                       daňová úľava

                                       —

                                       podpora týkajúca sa platieb do systému sociálneho zabezpečenia – (odvody zamestnávateľov)

                                       —

                                       úrokové zvýhodnenie

                                       —

                                       prideľovanie pozemkov

                                       —

                                       podpora týkajúca sa dane z príjmov

                                       —

                                       podpora týkajúca sa platieb do systému sociálneho zabezpečenia – (odvody zamestnancov)

                           —

                              Priame subvencie poskytované výrobcom pstruhov

                                       —

                                       priame subvencie poskytované chovateľom pstruhov

                                       —

                                       priame subvencie poskytované na ekologickú produkciu pstruhov

                                       —

                                       osobitná podpora pre výrobu mladých rýb

                           —

                              Subvencovanie úverov a poistenia pre výrobcov pstruhov

                                       —

                                       nízkoúročené investičné úvery a obchodné úvery, ktoré poskytovala banka Ziraat Bankasi

                                       —

                                       nízkoúročené investičné úvery a obchodné úvery, ktoré poskytovali poľnohospodárske úverové družstvá

                                       —

                                       poľnohospodársky poistný pool a podporné sadzby poistného

                           —

                              Subvencovanie poradenských služieb

                           —

                              Subvencovanie rybárskych plavidiel

                                       —

                                       nákup pohonných hmôt pre rybárske plavidlá (zvýhodnená spotrebná daň na pohonné hmoty pre rybárske plavidlá)

                                       —

                                       vyradenie rybárskych plavidiel

                           —

                              Iné subvencie a subvenčné programy

         3.   Štátna podpora investícií do akvakultúry

   3.1.   Úvod

               (38)

               VT zaviedla schému podpory pre podniky, ktoré investujú finančné prostriedky v určitých odvetviach a určitých regiónoch vrátane odvetvia akvakultúry. Účelom tejto schémy je:

                           —

                           zvýšiť výrobu a zamestnanosť,

                           —

                           podporiť veľké investície, ktoré prispievajú k medzinárodnej konkurencieschopnosti,

                           —

                           stimulovať priame zahraničné investície,

                           —

                           podporiť investície na ochranu životného prostredia, výskumu a vývoja v súlade s cieľmi uvedenými v rôznych tureckých rozvojových plánoch a ročných programoch, ktoré sú podrobnejšie opísané ďalej v texte.

         3.2.   Právny základ

               (39)

               Právnym základom pre štátnu podporu investícií v odvetví akvakultúry sú tieto akty: turecká vyhláška č. 2012/3305 (uverejnená 19. júna 2012 v úradnom vestníku č. 28328) o štátnej podpore investícií a komuniké č. 2012/1 (uverejnené 20. júna 2012 v úradnom vestníku č. 28329) o vykonávaní vyhlášky o štátnej podpore investícií.

         3.3.   Zistenia z prešetrovania

               (40)

               Napriek skutočnosti, že právnym základom pre príslušnú schému podpory počas obdobia prešetrovania je turecká vyhláška č. 2012/3305, podobné ustanovenia existovali od roku 2006 a dokonca aj predtým. Táto skutočnosť je relevantná, pretože subvencie spojené s nákupom neobežného majetku, ako sú napr. investičné subvencie, sa môžu zahrnúť do obdobia prešetrovania, aj keď boli poskytnuté pred obdobím prešetrovania.

               (41)

               Pri prešetrovaní sa potvrdila existencia rôznych štátnych schém podpory. Akvakultúrna výroba je v prílohe 2/A vyhlášky č. 2012/3305 výslovne uvedená medzi odvetviami, ktoré môžu využiť stimuly, akými sú napríklad oslobodenie od dane z pridanej hodnoty (ďalej len „DPH“), oslobodenie od cla, daňová úľava, príspevok na investície, podpora týkajúca sa platieb do systému sociálneho zabezpečenia (odvody zamestnávateľov), prideľovanie pozemkov, podpora úrokovej sadzby, podpora týkajúca sa dane z príjmu a podpora týkajúca sa platieb do systému sociálneho zabezpečenia (odvody zamestnancov). Intenzita pomoci sa môže líšiť v závislosti od úrovne hospodárskeho rozvoja šiestich regiónov uvedených vo vyhláške č. 2012/3305.

               (42)

               Aj keď sa prešetrovaním potvrdila existencia programov „regionálnych investícií“, žiadna zo spoločností zaradených do vzorky nevyužívala všetky schémy. Na niektoré z nich sa vzťahovalo oslobodenie od DPH a cla, ktoré sa rovnakým spôsobom uplatňuje vo všetkých šiestich regiónoch v Turecku. Keďže však spoločnosti zaradené do vzorky nakúpili stroje a zariadenia od spoločností z EÚ v rámci colnej únie medzi EÚ a Tureckom, clo sa nemuselo zaplatiť. Okrem toho, keďže Turecko uplatňuje DPH na vstupe a výstupe, výhody získané počas obdobia prešetrovania pozostávali iba z časového zisku dvoch mesiacov, t. j. kým spoločnostiam daňové orgány nevrátia ich DPH. Skutočnou výhodou by bol úrok, ktorý by spoločnosti museli zaplatiť komerčnej banke za obdobie, kým im nevrátia zaplatenú DPH. Táto výhoda je zanedbateľná a nebola ďalej analyzovaná.

               (43)

               Jedna spoločnosť zaradená do vzorky mala výhodu z daňovej úľavy z dôvodu nákupu strojov uskutočneného v rámci uvedenej právnej úpravy štátnej podpory investícií. Namiesto všeobecne uplatniteľnej sadzby dane pre právnické osoby vo výške 20 % zaplatila iba 4 %.

               (44)

               Tá istá spoločnosť zaradená do vzorky takisto využila program podpory týkajúci sa podpory platieb do systému sociálneho zabezpečenia. Ako držiteľ certifikátu investičnej podpory využívala podporu týkajúcu sa platieb zamestnancov a zamestnávateľov do systému sociálneho zabezpečenia (odvody zamestnancov a zamestnávateľov). Po dokončení investície inštitúcia sociálneho zabezpečenia odpustila tejto spoločnosti pre novovytvorené pracovné miesta odvody zamestnávateľov a zamestnancov do systému sociálneho zabezpečenia zodpovedajúce minimálnej mzde. Schému financovalo ministerstvo hospodárstva.

         3.4.   Záver

               (45)

               Štátna podpora investícií sa predbežne považuje za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, keď má štátna podpora formu daňového stimulu, t. j. keď sa odpustia alebo nevyberú inak splatné vládne príjmy.

               (46)

               Subvencia je špecifická a napadnuteľná, pretože výhoda subvencie sa konkrétne obmedzuje na zoznam hospodárskych odvetví. Prístup k subvencii je navyše obmedzený na určité podniky pôsobiace v určitých odvetviach. Navyše subvencia nespĺňa požiadavky nešpecifickosti podľa článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia vzhľadom na počet a kvalitu obmedzení uplatniteľných na určité odvetvia, a to najmä vzhľadom na tie obmedzenia, ktoré obmedzujú subvencovanie na určité druhy podnikov alebo ktoré úplne vylučujú určité odvetvia.

               (47)

               Akvakultúra je výslovne určené v prílohe 2A nariadenia ako jedna z činností, ktoré môžu využívať tento typ oslobodenia od dane. V prílohe 4 k vyhláške sa uvádza zoznam odvetví, ktoré nemôžu využívať žiadny stimul obsiahnutý v tejto schéme.

               (48)

               Preto podľa článku 3 ods. 2 základného nariadenia sa subvencie uvedené v predchádzajúcom texte považujú za finančný príspevok vlády, ktorý prináša výhodu príjemcom.

         3.5.   Výpočet výšky subvencie

               (49)

               Výhody v rámci schém uvedených v predchádzajúcom texte využívala jedna spoločnosť. Prínos pre spoločnosť sa však považuje za zanedbateľný.

         4.   Priame subvencie pre výrobcov pstruhov

   4.1.   Úvod

               (50)

               Priame subvencie na kg vyrobených pstruhov predstavujú hlavnú subvenčnú schému zvýhodňujúcu príslušný výrobok. Tieto subvencie sa každý rok revidujú v rámci ročného preskúmania poľnohospodárskych subvencií.

         4.2.   Právny základ

               (51)

               Právnym základom priamych subvencií sú tieto akty: turecká vyhláška č. 2013/4463 o poľnohospodárskych subvenciách v roku 2013 zo 7. marca 2013 uverejnená v úradnom vestníku č. 28612 8. apríla 2013 (so spätnou účinnosťou od 1. januára 2013).

         4.3.   Zistenia prešetrovania

               (52)

               Pri prešetrovaní sa potvrdila existencia priamych subvencií pre produkciu pstruhov. Zistilo sa, že počas obdobia prešetrovania výška subvencie na kg pstruhov bola stanovená na 0,65 TL/kg v prípade výroby do 250 ton za rok. Polovičná suma (0,325 TL/kg) bola sa poskytovala v prípade výroby v objeme od 251 do 500 ton/rok a v prípade výroby presahujúcej 500 ton sa neposkytovali žiadne subvencie. Subvencia sa poskytovala výrobcom príslušného výrobku s licenciou vydanou ministerstvom potravinárstva, poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat.

               (53)

               Pred uskutočnením akejkoľvek platby museli byť výrobcovia registrovaní v registračnom systéme pre akvakultúru ministerstva potravinárstva, poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat. Na týchto výrobcov sa vzťahujú pravidelné a neohlásené kontrolné návštevy.

               (54)

               Tri zo štyroch skupín spoločností zaradených do vzorky využívali počas obdobia prešetrovania priame subvencie, pretože samy chovali pstruhy. Najväčšia skupina, Ternaeben, však pstruhy nechovala, ale kupovala ich (väčšinou živé pstruhy a mrazené celé ryby) od neprepojených chovateľov na ďalšie spracovanie. Preto nedostala žiadne priame subvencie. V dôsledku toho vznikla otázka, či sa výhoda priamych subvencií vzťahovala aj na Ternaeben a ďalšie tri spoločnosti zaradené do tej istej vzorky, ktoré pstruhy nielen chovali, ale ich v určitom množstve aj nakupovali od neprepojených spoločností na ďalšie spracovanie.

               (55)

               V tejto súvislosti Komisia zdôrazňuje, že príslušný výrobok zahŕňa priamo subvencované suroviny, konkrétne živé pstruhy, ako aj nadväzujúce výrobky (čerstvé, mrazené celé ryby, filé, údené pstruhy). Keďže výroba živých pstruhov dúhových je subvencovaná a prakticky všetci chovatelia pstruhov v Turecku využívali túto schému, všetci výrobcovia príslušného výrobku (t. j. živý pstruh a nadväzujúce výrobky) mali výhodu z tejto schémy priamych subvencií, a to bez ohľadu na to, či sami chovali pstruhov alebo ich nakupovali na účely ďalšieho spracovania.

               (56)

               Výhodu pre výrobcov príslušného výrobku možno v každom prípade preukázať. V tejto súvislosti Komisia porovnala náklady chovu pstruhov troch spoločností zaradených do vzorky, ktoré samy chovajú pstruhy (vrátane primeraného a konzervatívneho objemu predaja, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku) s nákupnou cenou živých alebo chladených rýb od neprepojených dodávateľov. Komisia zistila, že v prípade všetkých troch spoločností bola nákupná cena živých alebo chladených rýb nižšia ako priemerné náklady na chov.

               (57)

               Pokiaľ ide o skupinu Ternaeben, Komisia porovnala priemerné náklady chovu troch ďalších spoločností zaradených do vzorky (vrátane primeraného a konzervatívneho objemu predaja, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku) s individuálnou priemernou nákupnou cenou, za ktorú skupina Ternaeben nakupovala chladené alebo živé ryby. Zistilo sa, že priemerné náklady na chov ostatných troch spoločností zaradených do vzorky boli vyššie, ako priemerná nákupná cena skupiny Ternaeben. Komisia konštatovala, že priemerná nákupná cena skupiny Ternaeben zodpovedala cene ostatných spoločností zaradených do vzorky.

               (58)

               Preto sa Komisia domnieva, že spoločnosti zaradené do vzorky profitovali zo schémy priamych subvencií aj v rozsahu, v akom nakupovali pstruhy od neprepojených spoločností.

               (59)

               Podľa navrhovateľa sa mimoriadne podporné platby poskytovali na ekologickú výrobu pstruhov a na jednotku výroby mladých rýb. Pri prešetrovaní sa potvrdila existencia mimoriadnych podporných platieb na ekologickú výrobu pstruhov. Zistilo sa však, že v Turecku existovala iba jedna spoločnosť s ekologickou výrobou pstruhov, ale táto spoločnosť nedávno zbankrotovala. V dôsledku toho neboli počas obdobia prešetrovania poskytnuté žiadne subvencie na ekologickú výrobu pstruhov.

               (60)

               Okrem toho Komisia zistila, že v roku 2012 existovala osobitná podpora na výrobu mladých rýb, ale od roku 2013 sa od tejto podpory upustilo, keďže úroveň výroby mladých rýb v Turecku už spĺňala potreby trhu.

         4.4.   Záver

               (61)

               Na základe zistení prešetrovania Komisia predbežne dospela k záveru, že uvedený verejný príspevok má formu priameho grantu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia, a teda sa ním poskytuje priama výhoda tureckým výrobcom podľa článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Ide o poskytovanie „výhody“, pretože priame financovanie (grant) poskytujú verejné orgány bez akýchkoľvek úrokov alebo licenčných poplatkov. Takéto bezplatné finančné prostriedky nie sú zvyčajne dostupné na trhu.

               (62)

               Táto schéma priamych subvencií je špecifická a napadnuteľná v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, keďže prístup k subvencii je obmedzený len na určité podniky. V rámci tejto subvenčnej schémy sú výslovne uvedené podniky pôsobiace v oblasti akvakultúry a pstruh je jasne označený ako jeden z druhov, na ktoré sa vzťahuje táto subvenčná schéma. Tento priamy grant je špecifický, keďže orgán poskytujúci subvencie, ako aj právne predpisy, na základe ktorých tento orgán koná, výslovne obmedzujú prístup k týmto grantom na podniky pôsobiace v odvetví akvakultúry.

         4.5.   Výpočet výšky subvencie

               (63)

               Celková výhoda pre každú spoločnosť bola vyjadrená ako priemerná výška priamej subvencie získanej počas obdobia prešetrovania na vlastný chov živých rýb a priemerná výška subvencie poskytnutej VT vypočítaná ako podiel celkovej výšky poskytnutých subvencií na nakúpené živé ryby a celkového množstva produkcie pstruhov v Turecku.

               (64)

               V nasledujúcej tabuľke sa uvádza predbežne stanovená výšky výhody pre vyššie uvedené granty, pričom za výhodu sa považuje suma prijatá v období prešetrovania príslušnými spoločnosťami.

                           Priame a nepriame subvencie

                           Názov spoločnosti

                           Subvenčné rozpätie

                           GMS

                           7,0 %

                           Kilic

                           9,6 %

                           Özpekler

                           6,8 %

                           Ternaeben

                           9,5 %

         5.   Subvencované úvery

   5.1.   Úvod

               (65)

               Niektoré verejné a súkromné subjekty poskytli preferenčné úvery spoločnostiam pôsobiacim v odvetví akvakultúry. Hlavné takéto subjekty sú uvedené nižšie.

               (66)

               Poľnohospodárske úverové družstvá (ďalej len „PÚD“) sú súkromnoprávnymi subjektmi, ktoré zriadili poľnohospodárski výrobcovia (t. j. fyzické osoby alebo právnické osoby, ktoré sa podieľajú na poľnohospodárskej výrobe) v Turecku s cieľom podporiť svoje finančné potreby v rámci podnikania.

               (67)

               Poľnohospodárska banka Tureckej republiky (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi alebo „Ziraat Bankasi“) je štátom vlastnená banka a verejný orgán, ktorého akcie sú plne vo vlastníctve podsekretariátu štátnej pokladnice. Ako sa uvádza nižšie v odôvodnení 70, banka Ziraat Bankasi poskytuje v rámci vládneho programu, ktorý sa uplatňoval aj počas obdobia prešetrovania, preferenčné úvery pre odvetvie akvakultúry s cieľom podporiť poľnohospodársku výrobu a podnikanie v oblasti poľnohospodárstva. V tejto súvislosti Rada ministrov každoročne určuje trvanie, postupy a zásady programu a štátna pokladnica uhrádza banke Ziraat Bankasi zostávajúce platby úrokov (zodpovedajúce rozdielu medzi komerčnou a zníženou úrokovou sadzbou). Preto sa má ta to, že na banku Ziraat Bankasi bola prenesená vládna právomoc a preto sa považuje za verejný orgán.

               (68)

               Organizácia pre rozvoj malých a stredných podnikov (KOSGEB) je verejný orgán, ktorého úlohou je zvýšiť účasť malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“) na hospodárskom a sociálnom rozvoji prostredníctvom poskytovania kvalitných služieb a podpory s cieľom posilniť ich konkurencieschopnosť a podporiť kultúru podnikania. Organizácia KOSGEB spadá do právomoci ministerstva vedy, priemyslu a technológie a je čiastočne nezávislá.

               (69)

               Türk Eximbank (ďalej len „Eximbanka“) bola zriadená tureckou vládou 21. augusta 1987 vyhláškou č. 87/11914 na základe zákona č. 3332 a je v plnej miere štátom vlastnenou bankou a verejným orgánom pôsobiacim ako hlavný nástroj tureckej vlády na podporu udržateľnej stratégie vývozu Turecka. Vláda poverila Eximbanku podporou zahraničného obchodu a tureckých dodávateľov/investorov pôsobiacich v zahraničí s cieľom zvýšiť vývoz tureckých podnikov a posilniť ich medzinárodnú konkurencieschopnosť. Preto sa má za to, že na Eximbanku bola prenesená vládna právomoc a preto sa považuje za verejný orgán.

         5.2.   Právny základ

               (70)

               Právnym základom subvencovaných úverov sú tieto akty: turecká vyhláška č. 2013/4271 zo 16. februára 2013 o predĺžení nízkoúročených investičných úverov a obchodných úverov poskytovaných bankou Ziraat Bankasi a PÚD v roku 2013 (uverejnená v úradnom vestníku č. 28561), turecká vyhláška č. 2010/27612 týkajúca sa úverov s nulovými úrokovými sadzbami pre MSP (uverejnená v úradnom vestníku 15. júna 2010) a turecký zákon č. 3332 o vývozných úveroch Eximbanky, tureckej banky poskytujúcej vývozné úvery [uverejnený 31. marca 1987 v úradnom vestníku č. 19417 (bis)].

         5.3.   Zistenia z prešetrovania

               (71)

               Preferenčné úvery poskytované Eximbankou a organizáciou KOSGEB boli prešetrované na základe súvisiacich obvinení uvedených v podnete týkajúcich sa subvencovaných úverov. Prešetrovanie potvrdilo existenciu nízkoúročených úverov. Ani u jedného z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa však nezistilo, že by mal výhodu z akéhokoľvek úveru poskytnutého PÚD.

               (72)

               Komisia zistila, že jedna spoločnosť zaradená do vzorky získala štyri preferenčné úvery od banky Ziraat Bankasi podľa ustanovení vyhlášky č. 4271/2013. V rámci rozsahu úverov v oblasti akvakultúry banka Ziraat Bankasi rozšírila investičné úvery na nákup strojov a zariadení. Banka navyše ďalej rozšírila prevádzkové úvery s cieľom financovať prevádzkové náklady.

               (73)

               Okrem preferenčných úverov od banky Ziraat Bankasi jedna zo spoločností zaradených do vzorky využila úver s nulovou úrokovou sadzbou podľa dekrétu č. 2010/27612, na základe ktorého KOSGEB spravuje rôzne programy na podporu MSP. MSP pôsobiace v odvetví akvakultúry sú oprávnené zúčastniť sa týchto podporných programov.

               (74)

               Okrem toho sa pri prešetrovaní zistilo, že dve spoločnosti zaradené do vzorky získali dva resp. šesť nízkoúročených úverov od Eximbanky. Zástupcovia Eximbanky potvrdili počas overovacej návštevy, ktorá sa uskutočnila s VT, že Eximbanka poskytuje úvery tureckým vývozcom za lepších podmienok, ako sú podmienky všeobecne dostupné na trhu.

         5.4.   Záver

               (75)

               Uvedené nízkoúročené úvery sa dočasne považujú za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia.

               (76)

               Na základe zistení prešetrovania Komisia dospela k záveru, že výhoda poskytnutá príjemcovi má formu zľavy na úrokových sadzbách úverov uzatvorených na účely akvakutúrnej výroby. Táto schéma, ktorú predstavujú štátom podporované úvery, zvýhodňuje príjemcu úverov, keďže takéto úvery sa poskytujú za finančných podmienok, ktoré neodrážajú trhové podmienky pre úvery s porovnateľnú splatnosťou. Pre tieto úvery platia nižšie úrokové sadzby ako sadzby na trhu.

               (77)

               Tieto schémy sú špecifické v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože orgány poskytujúce pomoc alebo právne predpisy, na ktorých základe tieto orgány konajú, výslovne obmedzujú prístup k nim len na určité podniky.

               (78)

               Všetky uvedené úvery sa preto považujú za napadnuteľné subvencie, ktorými sa poskytuje výhoda a ktoré sú špecifické v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia.

         5.5.   Výpočet výšky subvencie

               (79)

               V článku 6 písm. b) základného nariadenia sa stanovuje, že výhoda z preferenčných úverov sa má vypočítať ako rozdiel medzi sumou uhradeného úroku a sumou, ktorá by sa uhradila za porovnateľný komerčný úver, ktorý by spoločnosti mohli získať na trhu. Ako referenčná hodnota sa použila vážená priemerná úroková sadzba tureckých úverov za obdobie prešetrovania určená pomocou elektronickej platformy obchodovania Bloomberg (WAIRCOMM Index).

               (80)

               Výhoda sa pre obdobie prešetrovania vypočítala ako rozdiel medzi skutočne uhradenými úrokmi počas obdobia prešetrovania a úrokom, ktorý by sa uhradil na základe referenčnej hodnoty.

               (81)

               Subvenčné rozpätia vypočítané pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky na základe tejto metodiky sú:

                           Preferenčné úvery

                           Názov spoločnosti

                           Subvenčné rozpätie

                           Kilic

                           0,1 %

                           Özpekler

                           0,3 %

         6.   Poľnohospodársky poistný pool a sadzby podpory poistného

   6.1.   Úvod

               (82)

               Zákon o poistení v poľnohospodárstve a nariadenie o vykonávacích zásadách poľnohospodárskeho poistného poolu stanovujú zámer vlády poskytovať výrobcom pstruhov poistné krytie proti všetkým stratám na zásobách a hospodárskom odlove vzhľadom na mnohé možné choroby, prírodné katastrofy, nehody atď.

               (83)

               Typy poistenia, na ktoré sa vzťahuje poľnohospodársky poistný pool, sú i) poistenie plodín, ii) poistenie skleníkov, iii) poistenie veľkého dobytka, iv) poistenie malého dobytka, v) poistenie hydiny a vi) poistenie v odvetví akvakultúry.

         6.2.   Právny základ

               (84)

               Právnym základom tohto programu je zákon č. 5363 o poistení v poľnohospodárstve a turecká vyhláška č. 2012/4138 z 23. januára 2013 o rizikách, výrobkoch a regiónoch, na ktoré sa vzťahuje poľnohospodársky poistný pool a sadzby podpory poistného (uverejnená v úradnom vestníku č. 28537).

         6.3.   Zistenia z prešetrovania

               (85)

               Pri prešetrovaní sa potvrdila existencia tejto subvenčnej schémy. Podľa článkov 12 a 13 zákona č. 5363 o poistení v poľnohospodárstve a vyhlášky č. 2012/4138 o rizikách, výrobkoch a regiónoch, na ktoré sa vzťahuje poľnohospodársky poistný pool a sadzby podpory poistného (ďalej len „vyhláška č. 2012/4138“), výrobcovia výrobkov akvakultúry môžu využiť podporu poistného podľa článku 1/6 vyhlášky č. 2012/4138.

               (86)

               Spoločnosť, ktorá sa chce podieľať na poľnohospodárskom poistnom poole, predloží návrh poistenia, o ktoré by mala záujem. Poľnohospodársky poistný pool následne vykoná hodnotenie rizík týkajúcich sa spoločnosti a ponúkne jej poistku vrátane výšky poistného. Ak spoločnosť pôsobiaca v odvetví poľnohospodárstva akceptuje ponuku, vláda uhradí polovicu poistného.

               (87)

               Komisia zistila, že poľnohospodári v Turecku vo všeobecnosti nepoisťujú svoje výrobky. Len jedna zo spoločností zaradených do vzorky využívala v rámci obdobia prešetrovania štátny program podpory poistného (počas 3 mesiacov). Potom prešla ku súkromnému poisťovateľovi.

         6.4.   Záver

               (88)

               Výhody poskytované v rámci tejto schémy majú formu zníženia finančných nákladov vyplývajúcich z poistenia živých akvakultúrnych zvierat. Táto schéma predstavuje subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia vo forme priameho grantu vlády pre výrobcov pstruhov a „finančný príspevok“ v zmysle základného nariadenia, pretože príjemca subvencie má výhodu zo zvýhodneného poistného, ktorého výška je výrazne nižšia ako úroveň poistného dostupného na trhu a pokrývajúceho porovnateľné riziká. Prostredníctvom tejto schémy sa poskytuje výhoda v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Výhoda sa rovná rozdielu medzi poistným ponúkaným na základe komerčných poistiek a subvencovaným poistným.

               (89)

               Táto subvencia je špecifická, keďže orgán poskytujúci subvencie, ako aj právne predpisy, na základe ktorých tento orgán koná, výslovne obmedzujú prístup k tomuto grantu na podniky pôsobiace v odvetví akvakultúry, pričom subvencia je výslovne zameraná na riziká, ktorým sú vystavení výrobcovia v odvetví akvakultúry.

         6.5.   Výpočet výšky subvencie

               (90)

               Výhody vyplývajúce z tejto schémy využívala jedna spoločnosť. Prínos pre spoločnosť sa však považuje za zanedbateľný.

         6.6.   Subvencovanie poradenských služieb

               (91)

               Táto schéma je zameraná na poskytovanie potrebných znalostí a know-how pre výrobcov v odvetví akvakultúry s cieľom modernizovať výrobu, zvýšiť produkciu a zlepšiť efektivitu. Ani u jedného z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa nezistilo, že by mal počas obdobia prešetrovania výhodu z tejto schémy.

         6.7.   Subvencie na pohonné hmoty a vyradenie rybárskych plavidiel

               (92)

               Tieto subvencie sú spojené s nákupom pohonných hmôt pre rybárske plavidlá alebo s vyradením rybárskych plavidiel. Tieto subvenčné platby konkrétne zvýhodňujú rybolovné činnosti. Ani u jedného z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa nezistilo, že by mal počas obdobia prešetrovania výhodu z týchto subvencií.

         6.8.   Záver k subvencovaniu

               (93)

               Komisia vypočítala výšku napadnuteľných subvencií v súlade s ustanoveniami základného nariadenia pre prešetrované spoločnosti podľa jednotlivých schém a sčítala tieto hodnoty, aby vypočítala celkovú výšku subvencie pre každú skupinu počas obdobia prešetrovania.

               (94)

               Na výpočet celkových subvenčných rozpätí uvedených ďalej v texte Komisia najskôr vypočítala percentuálny pomer subvencovania, čo je podiel výšky subvencií na celkovom obrate spoločnosti. Toto percentuálne vyjadrenie sa následne použilo na výpočet subvencie poskytnutej na vývoz príslušného výrobku do Únie počas obdobia prešetrovania.

               (95)

               Následne sa vypočítala výška subvencie na ekvivalent celej ryby príslušného výrobku vyvezeného do Únie počas obdobia prešetrovania a rozpätia, uvedené ďalej v texte, vypočítané ako percento hodnoty CIF (cost, insurance, freight – náklady, poistenie a prepravné) toho istého vývozu na ekvivalent celej ryby.

               (96)

               Pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky Komisia vypočítala vážené priemerné subvenčného rozpätie. Toto rozpätie sa stanovilo na základe rozpätí vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.

               (97)

               V prípade všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov Komisia stanovila subvenčné rozpätie na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 28 základného nariadenia. Na tento účel Komisia určila úroveň spolupráce vyvážajúcich výrobcov. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov do Únie vyjadrený ako pomer z celkového objemu vývozu (podľa dovozných štatistik Eurostatu) z príslušnej krajiny do Únie.

               (98)

               Úroveň spolupráce je v tomto prípade vysoká, pretože dovezený objem spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavoval viac ako 80 % celkového vývozu do Únie počas obdobia prešetrovania. Preto sa Komisia rozhodla stanoviť zvyškové subvenčné rozpätie na úrovni tej spoločnosti zaradenej do vzorky, ktorá mala najvyššie subvenčné rozpätie.

                           Názov spoločnosti

                           Subvenčné rozpätie

                           GMS

                           7,0 %

                           Kilic

                           9,7 %

                           Özpekler

                           7,1 %

                           Ternaeben

                           9,5 %

                           Vážený priemer vzorky

                           8,2 %

                           Subvenčné rozpätie pre celú krajinu

                           9,7 %

         D.   UJMA

   1.   Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

               (99)

               Podobný výrobok vyrábalo v Únii počas obdobia prešetrovania viac ako 700 výrobcov. Títo výrobcovia predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 8 ods. 1 základného nariadenia.

               (100)

               Celková výroba Únie počas obdobia prešetrovania sa na základe údajov, ktoré poskytli vnútroštátne a európske združenia výrobcov a jednotlivé spoločností, odhadla na približne 170 miliónov kg „ekvivalentov celých rýb“ (ďalej len „ECR“). Ako sa uvádza v odôvodnení 10, do vzorky boli zaradení deviati výrobcovia z Únie, ktorí predstavovali viac ako 12 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii.

         2.   Spotreba v Únii

               (101)

               Komisia stanovila spotrebu v Únii na základe odhadovaného celkového objemu predaja výrobcov z Únie na trhu Únie a na základe celkového objemu dovozu, pričom sa vychádzalo z údajov Eurostatu.

               (102)

               Celkový objem predaja výrobcov z Únie sa odhadol podľa odôvodnenia 130.

               (103)

               Pokiaľ ide o objem dovozu, Eurostat oznamuje čistú hmotnosť pre 6 rôznych kódov KN – živé, čerstvé, chladené, mrazené a/alebo údené, vo forme celých alebo vypitvaných rýb alebo filé. Čisté hmotnosti boli na účely porovnania prevedené na ECR vydelením dovozeného množstva zaznamenaného Eurostatom koeficientmi prepočtu uvedenými nižšie. Tieto koeficienty prepočtu boli uvedené v podnete a bežne sa používajú v tomto výrobnom odvetví.

                  Tabuľka 1

                  Koeficienty prepočtu

                           Úprava výrobku

                           Koeficient

                           Živé

                           1,00

                           Čerstvé/chladené/mrazené (vypitvané)

                           0,85

                           Filé: Čerstvé/chladené/mrazené

                           0,47

                           Filé: Údené

                           0,40

               (104)

               Príslušné číselné znaky KN sa vzťahujú aj na iné druhy pstruhov, ktoré nie sú zahrnuté do rozsahu tohto prešetrovania, ako napríklad Salmo trutta, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita a Oncorhynchus gilae. Prešetrovaním sa však zistilo, že iné druhy ako príslušný výrobok sa nevyrábali v Turecku, alebo sa vyrábali len v zanedbateľných množstvách. Toto zistenie sa opieralo o informácie, ktoré poskytlo turecké výrobné odvetvie Federácii európskych výrobcov v oblasti akvakultúry („FEAP“) a o iné verejné zdroje informácií (8), ktoré boli v prípade možnosti krížovo overené s príslušnými oficiálnymi tureckými štatistickými údajmi. Na tomto základe sa dospelo k záveru, že štatistické údaje Eurostatu poskytovali dostatočne spoľahlivé a úplné údaje o dovoze.

               (105)

               Podľa zistení bola spotreba v Únii stabilná od roku 2010 do roku 2011. Medzi rokom 2011 a 2012 sa znížila o 5 % a od roku 2012 do obdobia prešetrovania ďalej klesla o 7 %. Počas posudzovaného obdobia sa spotreba celkovo znížila o 12 %.

                  Tabuľka 2

                  Spotreba v Únii (v ECR)

                           2010

                           2011

                           2012

                           Obdobie prešetrovania

                           Celková spotreba v Únii

                           183 399 382

                           183 932 215

                           173 599 493

                           162 108 475

                              Index

                              100

                              100

                              95

                              88

                              Zdroj: FEAP, Eurostat.

         3.   Dovoz z príslušnej krajiny

   3.1.   Objem a trhový podiel dovozu z príslušnej krajiny

               (106)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 103, Komisia stanovila objem dovozu, vyjadrený v kg ECR, na základe údajov Eurostatu. Trhový podiel dovozu bol stanovený na základe objemu dovozu z Turecka a celkovej spotreby v Únii.

               (107)

               Dovoz z príslušnej krajiny do Únie sa vyvíjal takto:

                  Tabuľka 3

                  Objem dovozu (kg ECR) a trhový podiel

                           2010

                           2011

                           2012

                           Obdobie prešetrovania

                           Objem dovozu z Turecka (v kg ECR)

                           15 664 502

                           21 510 620

                           22 113 656

                           27 008 376

                              Index

                              100

                              137

                              141

                              172

                           Trhový podiel

                           9 %

                           12 %

                           13 %

                           17 %

                              Index

                              100

                              137

                              149

                              195

                              Zdroj: Eurostat.

               (108)

               Napriek poklesu spotreby objem dovozu príslušného výrobku do Únie počas posudzovaného obdobia neustále rástol a celkovo sa zvýšil o 72 %. To viedlo ku zvýšeniu korešpondujúceho trhového podielu z 9 % v roku 2010 na 17 % v období prešetrovania (t. j. zvýšenie o 8 percentuálnych bodov alebo o 95 % počas posudzovaného obdobia).

         3.2.   Ceny dovozu z príslušnej krajiny a cenové podhodnotenie

               (109)

               Komisia stanovila priemerné ceny dovozu na základe údajov Eurostatu vydelením celkového objemu dovozu z Turecka vyjadreného v kg ECR celkovou hodnotou tohto dovozu. Cenové podhodnotenie dovozu sa stanovilo na základe údajov vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.

               (110)

               Priemerná dovozná cena z príslušnej krajiny do Únie sa vyvíjala takto:

                  Tabuľka 4

                  Dovozné ceny (EUR/kg ECR)

                           2010

                           2011

                           2012

                           Obdobie prešetrovania

                           Turecko

                           2,63

                           2,78

                           2,83

                           2,75

                              Index

                              100

                              106

                              108

                              105

                              Zdroj: Eurostat.

               (111)

               Priemerná dovozná cena príslušného výrobku vzrástla o 8 % medzi rokmi 2010 a 2012 a následne sa znížila o 3 % medzi rokom 2012 a obdobím prešetrovania. Celkovo sa priemerná dovozná cena počas posudzovaného obdobia zvýšila o 5 %.

               (112)

               Komisia stanovila cenové podhodnotenie počas obdobia prešetrovania tak, že porovnala: a) vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobkov od výrobcov v Únii zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu; s b) príslušnými váženými priemernými cenami jednotlivých druhov výrobkov od vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, stanovenými na základe cien CIF (náklady, poistenie, prepravné).

               (113)

               Cenové porovnanie sa uskutočnilo pre jednotlivé druhy pre transakcie na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby s primeranými úpravami, a po odpočítaní zliav a zrážok. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania. Z porovnania vyplynulo, že dovoz z príslušnej krajiny vykazuje na trhu Únie vážené priemerné rozpätie cenového podhodnotenia v rozmedzí 5 % až 18 %.

               (114)

               Jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky tvrdil, že Komisia mala riadne zohľadniť všetky rozdiely v úrovni obchodovania. Z prešetrovania však vyplynulo, že medzi výrobcami z Únie zaradenými do vzorky a vyvážajúcimi výrobcami z Turecka neexistovali rozdiely v úrovni obchodovania. Tento argument by sa preto mal zamietnuť.

               (115)

               Egejské združenie vývozcov (zastupujúce tureckých vývozcov) a jeden vyvážajúci výrobca tvrdili, že výrobné odvetvie Únie sa zameralo hlavne na ekologickú výrobu pstruhov a výrobu ružových pstruhov, ktoré majú v porovnaní s pstruhmi vyvezenými z Turecka výraznú cenovú prirážku. Preto tvrdili, že ceny nie sú porovnateľné. Ako sa však uvádza v odôvodnení 113, cenové porovnania sa vykonali podľa jednotlivých druhov pre transakcie na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby s náležitou úpravou. V dôsledku toho sa riadne zohľadnili akékoľvek cenové rozdiely vyplývajúce z rôznych druhov výrobku.

               (116)

               Egejské združenie vývozcov ďalej tvrdilo, že výrobné odvetvie Únie používalo odlišné výrobné procesy, ktoré mali za následok odlišné optické a senzorické vlastností a rozdiely v trvanlivosti. Tvrdilo sa, že pstruhy vyrábané výrobným odvetvím Únie mali odlišné váhové rozpätia v porovnaní so pstruhmi vyrábanými v Turecku. Všetky tieto okolnosti mali údajne vplyv na porovnanie cien a mali by sa preto vziať do úvahy. Nebol však poskytnutý žiadny dôkaz na podporu týchto tvrdení a ani dôkazy získané počas prešetrovania nepodporili tieto tvrdenia. Ako sa uvádza v odôvodnení 113, cenové porovnania sa vykonali podľa jednotlivých druhov pre transakcie na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby s náležitou úpravou. Akékoľvek cenové rozdiely vyplývajúce z rôznych druhov výrobku sa riadne zohľadnili.

               (117)

               Preto by sa tvrdenia predložené v tejto súvislosti mali zamietnuť.

         4.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

   4.1.   Všeobecné poznámky

               (118)

               V súlade s článkom 8 ods. 4 základného nariadenia skúmanie dosahu subvencovaného dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.

               (119)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 10, výber vzorky sa použil na stanovenie prípadnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (120)

               Na účely stanovenia ujmy Komisia rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele na základe údajov, ktoré boli uvedené v podnete, popr. ktoré poskytli federácia FEAP a Eurostat. Údaje týkajúce sa všetkých výrobcov z Únie. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov z odpovedí na dotazník, ktoré zaslali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. Údaje týkajúce sa výrobcov z Únie zaradených do vzorky. V prípade oboch súborov údajov sa konštatovalo, že sú reprezentatívne z hľadiska hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie.

               (121)

               Makroekonomické ukazovatele sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, trhový podiel, rast, zamestnanosť, produktivita a veľkosť subvenčného rozpätia.

               (122)

               Mikroekonomické ukazovatele sú: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, rentabilita, peňažné toky, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.

         4.2.   Makroekonomické ukazovatele

   4.2.1.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

               (123)

               Údaje týkajúce sa objemu výroby výrobného odvetvia Únie boli získané od federácie FEAP a navrhovateľa. Údaje federácie FEAP sa zhromažďujú na základe kritéria „z farmy“ a vzťahujú sa na živé ryby odlovené v každom členskom štáte. Keďže údaje federácie FEAP pokrývali len určitú časť obdobia prešetrovania, boli doplnené na základe odhadov navrhovateľa. Keďže údaje federácie FEAP sa zhromažďujú na základe kritéria „z farmy“ a vzťahujú sa na živé odlovené ryby a keďže sa malo zabrániť dvojitému započítaniu, podiel dovozu zo všetkých zdrojov určeného na opätovné spracovanie (približne 20 % celkového objemu dovozu, s výnimkou úpravy „údený“, na základe informácií, ktoré poskytli vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky vo svojich odpovediach na dotazník) bol pridaný k výrobe živých rýb v EÚ.

               (124)

               Celková výroba v Únii, výrobná kapacita a využitie kapacity sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 5

                  Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

                           2010

                           2011

                           2012

                           Obdobie prešetrovania

                           Objem výroby (v kg ECR)

                           168 291 314

                           161 896 836

                           151 960 522

                           136 950 842

                              Index

                              100

                              96

                              90

                              81

                           Výrobná kapacita (v kg ECR)

                           220 309 323

                           215 689 275

                           209 607 237

                           183 616 771

                              Index

                              100

                              98

                              95

                              83

                           Miera využitia kapacít

                           76 %

                           75 %

                           72 %

                           75 %

                              Index

                              100

                              98

                              95

                              98

                              Zdroj: podnet, federácia FEAP, údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky a vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, Eurostat.

               (125)

               Počas posudzovaného obdobia sa výroba každý rok znižovala. V období prešetrovania sa výroba v porovnaní s rokom 2010 znížila o 19 %. Tento pokles bol výraznejší ako pokles spotreby počas posudzovaného obdobia.

               (126)

               Výrobná kapacita sa odhadla vydelením objemu výroby mierou využitia kapacít výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               (127)

               Počas posudzovaného obdobia sa výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie znížila o 17 %. Zo zistení prešetrovania vyplýva, že viacero výrobcov z Únie zatvorilo svoje výrobné prevádzky počas posudzovaného obdobia, čím sa znížila celková výrobná kapacita Únie.

               (128)

               Miera využitia kapacít výrobcov z Únie bola približne 75 % počas posudzovaného obdobia, pričom medzi rokom 2010 a koncom obdobia prešetrovania klesla o 1 percentuálny bod.

         4.2.2.   Objem predaja a trhový podiel

               (129)

               Objem predaja a trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 6

                  Objem predaja a trhový podiel

                           2010

                           2011

                           2012

                           Obdobie prešetrovania

                           Objem predaja na trhu Únie (kg ECR)

                           163 321 913

                           156 440 124

                           146 677 898

                           130 729 993

                              Index

                              100

                              96

                              90

                              80

                           Trhový podiel

                           89 %

                           85 %

                           84 %

                           81 %

                              Index

                              100

                              96

                              95

                              91

                              Zdroj: podnet, federácia FEAP, údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky, Eurostat.

               (130)

               Objem predaja výrobného odvetvia Únie sa stanovil odpočítaním vývozného predaja výrobného odvetvia Únie od celkového objemu výroby (ako sa uvádza v odôvodnení 123).

               (131)

               Objem vývozného predaja bol určený na základe údajov Eurostatu a prevedený na kg ECR. Iné druhy pstruhov prípadne zaradené do kódov KN boli považované za zanedbateľné, pretože neboli vyrobené v Únii alebo boli vyrobené iba vo veľmi malých množstvách. Preto sa usúdilo, že Eurostat poskytol dostatočne spoľahlivé údaje o vývoze pstruha dúhového počas posudzovaného obdobia.

               (132)

               Medzi rokom 2010 a obdobím prešetrovania objem predaja výrobného odvetvia Únie konštante klesal a celkovo počas posudzovaného obdobia klesol o 20 %. Tento negatívny trend bol výraznejší ako pokles v celkovej spotrebe v tom istom období, ktorý je opísaný v odôvodnení 105.

               (133)

               V dôsledku toho sa trhový podiel výrobného odvetvia Únie v priebehu posudzovaného obdobia znižoval a celkovo v tomto období klesol o 8 percentuálnych bodov. Ako sa uvádza v odôvodnení 108, za rovnaké obdobie sa dovoz z Turecka zvýšil o 72 % a zodpovedajúci podiel na trhu vzrástol o 8 percentuálnych bodov, čo zodpovedá strate trhového podielu výrobného odvetvia Únie.

         4.2.3.   Rast

               (134)

               Od roku 2011 do konca obdobia prešetrovania spotreba v Únii klesala. Napriek poklesu dopytu na trhu v Únii sa dovoz z Turecka takmer zdvojnásobil, čo malo za následok nárast trhového podielu počas posudzovaného obdobia. Výrobné odvetvie Únie teda stratilo časť svojho trhového podielu, zatiaľ čo podiel príslušného dovozu na zmenšujúcom sa trhu Únie narástol. V rovnakom čase objem výroby výrobného odvetvia Únie klesol viac ako sa zmenšil trh, zatiaľ čo objem tureckého dovozu vzrástol tak v absolútnom, ako aj v relatívnom vyjadrení.

         4.2.4.   Zamestnanosť a produktivita

               (135)

               Zamestnanosť a produktivita sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                  Tabuľka 7

                  Zamestnanosť a produktivita

                           2010

                           2011

                           2012

                           Obdobie prešetrovania

                           Počet zamestnancov

                           3 692

                           3 413

                           3 144

                           2 862

                              Index

                              100

                              92

                              85

                              78

                           Produktivita (v kg ECR na zamestnanca)

                           45 578

                           47 431

                           48 332

                           47 847

                              Index

                              100

                              104

                              106

                              105

                              Zdroj: podnet, federácia FEAP, údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               (136)

               Zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie sa odhadla na základe celkového objemu výroby vydeleného produktivitou výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Vzhľadom na zníženie objemu výroby (tabuľka 5), úroveň zamestnanosti výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia znížila o 22 %.

               (137)

               Keďže zamestnanosť klesala rýchlejším tempom ako objem výroby, odhadovaná produktivita na zamestnanca meraná ako výroba v kg ECR na zamestnanca, sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 5 %.

         4.2.5.   Výška napadnuteľných subvencií a zotavenie po subvencovaní alebo dumpingu v minulosti

               (138)

               Všetky subvenčné rozpätia sú značne nad úrovňou de minimis. Pokiaľ ide o dosah veľkosti napadnuteľných subvencií na výrobné odvetvie Únie, možno ho vzhľadom na objem a ceny dovozu z Turecka považovať za nezanedbateľný.

               (139)

               Keďže toto je prvé antisubvenčné prešetrovanie týkajúce sa príslušného výrobku, nie sú dostupné údaje na posúdenie dosahov možného subvencovania alebo dumpingu v minulosti.

         4.3.   Mikroekonomické ukazovatele

   4.3.1.   Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

               (140)

               Vážené priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky pre neprepojených zákazníkov v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 8

                  Predajné ceny v Únii

                           2010

                           2011

                           2012

                           Obdobie prešetrovania

                           Priemerné jednotkové predajné ceny pre neprepojených zákazníkov (EUR/kg ECR)

                           2,76

                           2,91

                           2,89

                           2,95

                              Index

                              100

                              105

                              105

                              107

                           Jednotkové výrobné náklady (EUR/kg ECR)

                           2,73

                           2,84

                           2,89

                           2,98

                              Index

                              100

                              104

                              106

                              109

                              Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               (141)

               Priemerná jednotková predajná cena výrobcov z Únie zaradených do vzorky najskôr vzrástla z 2,76 EUR za kg ECR v roku 2010 na 2,91 EUR v roku 2011 a následne sa znížila na 2,89 EUR v roku 2012, aby sa opäť zvýšila na 2,95 EUR v období prešetrovania. Celkovo sa priemerné predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky v priebehu posudzovaného obdobia zvýšili o 7 %. Toto zvýšenie však nebolo dostatočné na zvládnutie paralelného zvýšenia výrobných nákladov o 9 % počas rovnakého obdobia. V dôsledku toho priemerná jednotková čistá predajná cena klesla počas obdobia prešetrovania pod jednotkové výrobné náklady.

               (142)

               Výrobné náklady výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa zvýšili z 2,73 EUR za kg ECR v roku 2010 na 2,84 EUR v roku 2011. V roku 2012 bolo pozorované mierne zvýšenie na 2,89 EUR. K vyššiemu nárastu na 2,98 EUR došlo v období prešetrovania, keď výrobné náklady prekročili priemerné jednotkové predajné ceny, čím sa výroba Únie stala celkovo nerentabilnou. Najdôležitejším prvkom výrobných nákladov sú náklady na krmivo (rybia múčka a rybí olej), náklady na energiu a náklady na ikru alebo mladé ryby, ktoré sa počas posudzovaného obdobia zvýšili, čo sa premietlo do zvýšenia priemerných výrobných nákladov.

         4.3.2.   Náklady práce

               (143)

               Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                  Tabuľka 9

                  Priemerné náklady práce na zamestnanca

                           2010

                           2011

                           2012

                           Obdobie prešetrovania

                           Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR)

                           26 585

                           26 958

                           28 276

                           27 757

                              Index

                              100

                              101

                              106

                              104

                              Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               (144)

               Medzi rokom 2010 a obdobím prešetrovania sa priemerné náklady práce na zamestnanca pre výrobcov z Únie zaradených do vzorky zvýšili o 4 %. Toto celkové zvýšenie počas posudzovaného obdobia je pomerne nízke a v každom prípade nižšie ako všeobecné zvýšenie nákladov práce (7,5 %) (9) a miera inflácie (9,6 %) (10) v Únii počas rovnakého obdobia.

         4.3.3.   Zásoby

               (145)

               Pstruh je výrobok podliehajúci skaze a jeho trvanlivosť je kratšia ako dva týždne. Vzhľadom na to, že výrobcovia z Únie zaradení do vzorky neuchovávajú po odlove žiadne zásoby pstruha a ani v žiadnej významnej miere nezmrazujú svoje výrobky, úroveň zásob sa nepovažuje za užitočný ukazovateľ ujmy v tomto prešetrovaní.

         4.3.4.   Rentabilita, peňažné toky, investície, návratnosť investícií a schopnosť získať kapitál

               (146)

               Rentabilita, peňažné toky, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                  Tabuľka 10

                  Rentabilita, peňažné toky, investície a návratnosť investícií

                           2010

                           2011

                           2012

                           Obdobie prešetrovania

                           Rentabilita predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (% z obratu z predaja)

                           1,1 %

                           2,5 %

                           – 0,1 %

                           – 0,8 %

                              Index

                              100

                              230

                              – 13

                              – 88

                           Peňažné toky (v tis. EUR)

                           – 1 242

                           2 828

                           1 715

                           – 5 210

                              Index

                              100

                              428

                              338

                              – 220

                           Investície (v tis. EUR)

                           3 952

                           4 158

                           4 371

                           10 265

                              Index

                              100

                              105

                              111

                              260

                           Návratnosť investícií

                           1,8 %

                           4,3 %

                           – 0,2 %

                           – 1,3 %

                              Index

                              100

                              238

                              – 13

                              – 74

                              Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               (147)

               Komisia stanovila rentabilitu výrobcov z Únie zaradených do vzorky pomocou čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii, vyjadreného ako percentuálny podiel obratu tohto predaja. V rokoch 2010 a 2011 sa rentabilita mierne zvýšila, ale zostala na nízkej úrovni, len o niečo nad nulovou úrovňou. Situácia sa ďalej zhoršila v roku 2012, keď rentabilita dosiahla negatívnu úroveň, ako aj počas obdobia prešetrovania, keď sa straty ešte prehĺbili. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 142, dôvodom boli rastúce výrobné náklady, pričom výrobné odvetvie Únie nemohlo zvýšiť svoje ceny zodpovedajúcim spôsobom. Počas príslušného obdobia niekoľko výrobcov z Únie ukončilo svoju činnosť.

               (148)

               Čisté peňažné toky predstavujú schopnosť výrobcov z Únie financovať svoju činnosť. Čisté peňažné toky sa zvyšovali od roku 2010 do roku 2011, ale následne poklesli. Medzi rokom 2012 a obdobím prešetrovania hlboko klesli, následkom čoho boli celkové kumulované peňažné toky za príslušné obdobie negatívne. Vo všeobecnosti platí, že negatívny vývoj peňažných tokov vyplýva z klesajúceho trendu rentability, hoci záporné peňažné toky v roku 2010 a významný pokles medzi rokom 2012 a obdobím prešetrovania bol takisto spôsobený investíciami v rámci konsolidačného úsilia, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 149.

               (149)

               Investície sa medzi rokmi 2010 a 2012 len mierne zvýšili, pričom došlo k výraznému zvýšeniu v období prešetrovania. Investície súviseli s nákupom výrobných zariadení od spoločností, ktoré ukončili svoju činnosť, a/alebo s konsolidáciu prepojených spoločností, netýkali sa však nahradenia existujúcich aktív alebo nákupu ďalších a/alebo nových zariadení. Najvyššia úroveň investícií, ktorá bola zaznamenaná práve v období prešetrovania, preto súvisela v prvom rade s konsolidáciou. Túto skutočnosť potvrdzuje aj to, že celková výrobná kapacita sa počas posudzovaného obdobia znížila o 17 %.

               (150)

               Návratnosť investícií je percentuálne vyjadrenie podielu zisku na čistej účtovnej hodnote investícií. Návratnosť investícií mala rovnaký trend ako rentabilita, t. j. od roku 2010 do roku 2011 sa síce zvyšovala, ale ostávala tesne nad nulovou úrovňou. Následne návratnosť investícií klesla a v roku 2012 dosiahla zápornú hodnotu. Počas obdobia prešetrovania došlo k ešte väčšiemu poklesu. Tento negatívny vývoj spôsobila skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie nemohlo napriek zvyšujúcim sa nákladom zvýšiť svoje ceny.

               (151)

               Pokiaľ ide o schopnosť získať kapitál, zhoršenie schopnosti výrobcov z Únie zaradených do vzorky generovať hotovosť pre podobný výrobok oslabovalo ich finančnú situáciu tým, že dochádzalo k znižovaniu interne vytváraných zdrojov. Pokiaľ ide o financovanie od bánk, spoločnosti sa stretávali s rastúcimi ťažkosťami týkajúcimi sa bankového financovania. Prešetrovaním sa zistilo, že vo všeobecnosti došlo ku zhoršeniu schopnosti získať kapitál.

         5.   Záver o ujme

               (152)

               Prešetrovaním sa v tejto fáze jasne preukázalo, že odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu. Ujma sa prejavila najmä ako strata trhového podielu a pokles rentability. V rovnakom čase vzrástol trhový podiel dovozu príslušného výrobku, pričom sa zistilo, že ceny dovozu boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie na trhu Únie.

               (153)

               Niektoré ukazovatele ujmy, ako sú napríklad jednotková predajná cena, priemerné náklady práce na zamestnanca, produktivita a investície, sa vyvíjali pozitívne. Pokiaľ ide o jednotkové predajné ceny, zvýšenie bolo vyvolané zvýšením výrobných nákladov. Toto zvýšenie však nevykompenzovalo celkové zvýšenie jednotkových nákladov – z tohto dôvodu dosiahla rentabilita v roku 2012 negatívne hodnoty. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 144, nárast priemerných nákladov práce na zamestnanca vo výrobnom odvetví Únie bol nižší ako všeobecné zvýšenie nákladov na prácu a miera inflácie v Únii. Výrobné odvetvie Únie muselo znížiť počet svojich zamestnancov, čo malo za následok zvýšenie produktivity na zamestnanca. Zvýšenie investícií bolo spojené najmä s nákupom výrobných zariadení od spoločností, ktoré ukončili svoju činnosť, a konsolidáciou, nesúviselo však s výmenou existujúcich aktív alebo nákupom nových zariadení.

               (154)

               Väčšina ukazovateľov ujmy vykazovala negatívny trend. Výrobné odvetvie Únie utrpelo pokles rentability, peňažných tokov a návratnosti investícií. Rentabilita a návratnosť investícií, ktoré boli počas rokov 2010 a 2011 tesne nad nulovou úrovňou, zaznamenali v roku 2012 negatívnu úroveň a počas obdobia prešetrovania ďalej klesali. Zároveň sa objem výroby, výrobná kapacita, zamestnanosť a trhový podiel znížili v dôsledku tlaku spôsobeného subvencovaným dovozom.

               (155)

               Na základe uvedeného Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 4 základného nariadenia.

         E.   PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI

               (156)

               V súlade s článkom 8 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala, či značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie spôsobil subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny. V súlade s článkom 8 ods. 6 základného nariadenia Komisia takisto preskúmala, či v rovnakom čase mohli poškodiť výrobné odvetvie Únie aj iné známe faktory. Komisia zabezpečila, aby akákoľvek možná ujma, ktorú spôsobili iné faktory než subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny, nebola pripísaná subvencovanému dovozu. Ide o tieto faktory:

                           a)

                           Dovoz z iných tretích krajín

                           b)

                           Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu

                           c)

                           Vývoj spotreby

                           d)

                           Konkurencia, ktorú predstavujú iné druhy rýb

                           e)

                           Administratívne a regulačné zaťaženie, geografické obmedzenia

                           f)

                           Cenový tlak zo strany veľkých maloobchodných reťazcov

                           g)

                           Nadmerné investície, finančné náklady, kolísanie výmenných kurzov a mimoriadne straty súvisiace s právnymi spormi

         1.   Vplyv subvencovaného dovozu

               (157)

               Komisia na účely určenia príčinnej súvislosti medzi subvencovaným dovozom príslušného výrobku s pôvodom v Turecku a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, analyzovala objem a cenové hladiny subvencovaného dovozu a mieru, do akej tieto faktory mohli zapríčiniť značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (158)

               Prešetrovaním sa preukázalo, že subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny sa počas posudzovaného obdobia takmer zdvojnásobil. To viedlo ku zvýšeniu jeho trhového podielu o 8 percentuálnych bodov, z 9 % v roku 2010 na 17 % v období prešetrovania. Stalo sa tak aj napriek klesajúcemu trendu spotreby. V rovnakom čase výrobné odvetvie Únie stratilo zo svojho trhového podielu 8 percentuálnych bodov.

               (159)

               Medzi rokom 2010 a obdobím prešetrovania priemerné ceny subvencovaného dovozu narástli o 5 %. Toto zvýšenie bolo spôsobené celkovým zvýšením výrobných nákladov. Dovozné ceny však zostali na výrazne nižších úrovniach ako ceny výrobného odvetvia Únie. Ceny subvencovaného dovozu boli v porovnaní s cenami výrobného odvetvia Únie nižšie, pričom priemerné rozpätie podhodnotenia bolo počas obdobia prešetrovania 9 %. Zároveň vzhľadom na nárast subvencovaného dovozu príslušného výrobku, v dôsledku ktorého vznikol významný cenový tlak na trhu Únie, výrobné odvetvie Únie nemohlo dostatočne zvýšiť svoje predajné ceny na to, aby mohlo pokryť svoje zvýšené výrobné náklady, a už vôbec nie nad úroveň cien tureckého subvencovaného dovozu.

               (160)

               Zistilo sa, že nárast subvencovaného dovozu z Turecka a jeho trhového podielu sa časovo jednoznačne zhodoval so stratou trhového podielu výrobného odvetvia Únie, s poklesom objemu výroby, výrobnej kapacity a zamestnanosti, ako aj s klesajúcim trendom rentability, peňažných tokov a návratnosti investícií. Preto sa subvencovaný dovoz považuje za faktor spôsobujúci tlak na výrobné odvetvie Únie, ktorý následne prispel k jeho neschopnosti zvýšiť predajné ceny v súlade s nákladmi, k strate trhového podielu odvetvia a ku zhoršeniu jeho všeobecnej hospodárskej a finančnej situácie.

               (161)

               Na základe uvedeného Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že nárast dovozu za subvencované ceny z Turecka sa podpísal pod zhoršujúci sa stav výrobného odvetvia Únie a že tento dovoz mal rozhodujúcu úlohu, pokiaľ ide o stanovenie značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

         2.   Vplyv iných faktorov

   2.1.   Dovoz z tretích krajín

               (162)

               Objem dovozu z iných tretích krajín (Čile, Nórska, Bosny a Hercegoviny a iných krajín) sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:

                  Tabuľka 11

                  Dovoz z tretích krajín

                           Krajina

                           2010

                           2011

                           2012

                           Obdobie prešetrovania

                           Všetky tretie krajiny okrem príslušnej krajiny

                           Objem (v kg ECR)

                           4 412 967

                           5 981 471

                           4 807 938

                           4 370 106

                              Index

                              100

                              136

                              109

                              99

                           Trhový podiel

                           2,4 %

                           3,3 %

                           2,8 %

                           2,7 %

                              Index

                              100

                              135

                              115

                              112

                           Priemerná cena (EUR/kg ECR)

                           2,63

                           2,85

                           2,80

                           2,94

                              Index

                              100

                              108

                              106

                              112

                              Zdroj: Eurostat.

               (163)

               Objem dovozu zo všetkých tretích krajín bol na nízkej úrovni a dokonca počas posudzovaného obdobia mierne klesol. Medzi rokmi 2010 a 2011 sa zvýšil, ale následne klesol a počas obdobia prešetrovania dosiahol mierne nižšie objemy ako na začiatku posudzovaného obdobia v roku 2010. Trhový podiel mal podobný trend. Medzi rokmi 2010 a 2011 sa zvýšil, ale opäť poklesol v roku 2012 a v období prešetrovania. Celkovo sa trhový podiel tretích krajín počas posudzovaného obdobia mierne zvýšil z 2,4 % na 2,7 %. Dovoz z Turecka bol v rovnakom období na oveľa vyššej úrovni (objem aj trhový podiel) a vykazoval stabilný rastúci trend.

               (164)

               Priemerné dovozné ceny sa počas posudzovaného obdobia zvýšili. Celkovo sa priemerné dovozné ceny počas posudzovaného obdobia zvýšili o 12 %. Dovozné ceny z iných tretích krajín boli nižšie ako priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ale vyššie ako turecké dovozné ceny, s výnimkou roku 2012, keď boli mierne nižšie.

               (165)

               Vzhľadom na nízke a stabilné objemy dovozu, ako aj nízke a v prevažnej miere stabilné trhové podiely všetkých ostatných tretích krajín a vzhľadom na ich cenové úrovne, ktoré sledovali celkové úrovne cien v Únii, Komisia v tejto fáze dospela k záveru, že dovoz z iných tretích krajín neprispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

         2.2.   Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu

               (166)

               Objem vývozu výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:

                  Tabuľka 12

                  Výkonnosť výrobcov z Únie v oblasti vývozu

                           2010

                           2011

                           2012

                           Obdobie prešetrovania

                           Objem vývozu (kg ECR)

                           4 969 401

                           5 456 712

                           5 282 624

                           6 220 849

                              Index

                              100

                              110

                              106

                              125

                           Priemerná cena (EUR/kg ECR)

                           4,08

                           4,60

                           4,13

                           4,16

                              Index

                              100

                              113

                              101

                              102

                              Zdroj: Eurostat.

               (167)

               Vývozný predaj výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 25 %. Trh Únie je však hlavným trhom pre výrobné odvetvie Únie a vývoz predstavoval v rokoch 2010 – 2011 iba približne 3 % jeho výroby a v období prešetrovania približne 5 % z celkovej produkcie. Vývozné predajné ceny výrobného odvetvia Únie boli o približne 30 % vyššie ako jeho priemerné predajné ceny v Únii a prinášali tak vyššie zisky ako predaj na trhu Únie.

               (168)

               Z týchto dôvodov Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu nenarušila príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

         2.3.   Vývoj spotreby

               (169)

               Spotreba v Únii zostala od roku 2010 do roku 2011 stabilná a medzi rokom 2011 a obdobím prešetrovania klesla o 12 %. Celkovo tak klesla o 12 %. V kontexte klesajúcej spotreby však trhový podiel subvencovaného dovozu z Turecka vzrástol o 8 percentuálnych bodov, resp. o 95 %, zatiaľ čo podiel výrobného odvetvia Únie klesol o rovnakých 8 percentuálnych bodov. Preto sa pokles objemu predaja výrobného odvetvia Únie a pokles jeho trhového podielu nedali vysvetliť len celkovým poklesom spotreby. Stabilný nárast subvencovaného dovozu na zmenšujúcom sa trhu, ktorého ceny boli nižšie ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, preto spôsobil ujmu nezávisle, a ako sa uvádza v odôvodnení 160, zohrával rozhodujúcu úlohu.

               (170)

               Z týchto dôvodov Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že pokles spotreby, hoci by mohol prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, nemohol sám o sebe vysvetliť ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a nemohol preto narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

         2.4.   Konkurencia, ktorú predstavujú iné druhy rýb

               (171)

               Egejské združenie vývozcov tvrdilo, že značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola spôsobená konkurenciou, ktorú predstavovali iné druhy rýb, ako napríklad sumce, veľké pstruhy a lososy.

               (172)

               Pokiaľ ide sumce, ich dovoz klesol počas posudzovaného obdobia približne o 24 %. To je v protiklade s nárastom dovozu príslušného výrobku počas rovnakého obdobia.

               (173)

               Pokiaľ ide o iné druhy rýb, je potrebné poznamenať, že podľa dostupných informácií, najmä verejne dostupnej štúdie inštitútu Fødevareøkonomisk Institut univerzity v Kodani (11), veľké pstruhy a lososy sú substitúty, ktoré súťažia v tom istom trhovom segmente. Pstruhy, ktoré sú predmetom súčasného prešetrovania, sa predávajú v rôznych trhových segmentoch a neexistuje priama korelácia medzi cenou veľkých pstruhov alebo lososov a cenou pstruha, ktorý je predmetom tohto prešetrovania.

               (174)

               Tieto tvrdenia by sa na základe uvedených skutočnosti mali zamietnuť.

               (175)

               Komisia preto dospela k záveru, že konkurencia, ktorú predstavujú iné druhy rýb, neprispela k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

         2.5.   Administratívna a regulačná zaťaž, geografické obmedzenia

               (176)

               Egejské združenie vývozcov ďalej tvrdilo, že značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola spôsobená administratívnou a regulačnou záťažou, ako aj obmedzením akvakultúry na určité geografickej oblasti.

               (177)

               Údajná príčinná súvislosť medzi uvedenou administratívnou a regulačnom záťažou a ujmou nebola zdôvodnená. Najmä nebolo preukázané, že administratívny a regulačný rámec (vrátane zemepisných obmedzení, pokiaľ ide o oblasti, ktoré sú k dispozícii na účely akvakultúry) by sa zmenil počas posudzovaného obdobia takým spôsobom, aby mohol spôsobiť ujmu. V skutočnosti tieto uvedené prvky iba charakterizujú celkové hospodárske a regulačné prostredie odvetvia akvakultúry v Únii a nemôžu vysvetliť zhoršenie situácie výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia. Toto tvrdenie by sa preto malo zamietnuť.

               (178)

               Komisia preto dospela v tejto fáze k záveru, že údajné administratívne a regulačné zaťaženie a zemepisné obmedzenia nenarušili príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

         2.6.   Cenový tlak zo strany veľkých maloobchodníkov

               (179)

               Egejské združenie vývozcov a jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky tvrdili, že maloobchodní predajcovia v Únii majú veľkú vyjednávaciu silu a že akákoľvek ujma, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie, bola dôsledkom cenového tlaku zo strany týchto maloobchodníkov, a nie dôsledkom dovozu z Turecka.

               (180)

               Žiadny z veľkých maloobchodníkov sa neprihlásil a nespolupracoval pri tomto prešetrovaní. Ceny tureckého dovozu boli v každom prípade počas celého posudzovaného obdobia subvencované a nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. V období prešetrovania boli rozpätia podhodnotenia medzi 5 % a 12 %. V takom prípade by sa údajným cenovým tlakom vyvíjaným veľkými maloobchodníkmi nedalo vysvetliť celkové zhoršenie hospodárskej a finančnej situácie, a najmä pokles trhového podielu. Tento cenový tlak mohol len okrajovo (ak vôbec) prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (181)

               Komisia preto dospela v tejto fáze k záveru, že akýkoľvek cenový tlak zo strany veľkých maloobchodníkov nemohol narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

         2.7.   Nadmerné investície, finančné náklady, kolísanie výmenných kurzov a mimoriadne straty súvisiace s právnymi spormi

               (182)

               Egejské združenie vývozcov tvrdilo, že pokles výkonnosti aspoň niektorých výrobcov z Únie bol spôsobený viac nadmernými investíciami ako tureckým dovoznom. Tá istá strana ďalej tvrdila, že pokles rentability výrobného odvetvia Únie bol čiastočne spôsobený zvýšenými finančnými nákladmi, kolísaním výmenných kurzov a nákladmi v dôsledku právnych sporov.

               (183)

               Tvrdenia týkajúce sa údajných nadmerných investícií a nákladov, ktoré vznikli v dôsledku právnych sporov, neboli zdôvodnené. Ani výsledky prešetrovania nepodporili tvrdenia, že tieto faktory by mohli mať akýkoľvek významný vplyv na rentabilitu výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               (184)

               Tvrdenia týkajúce sa zvýšenia finančných nákladov a kolísania výmenného kurzu neboli žiadnym spôsobom ani konkretizované, ani zdôvodnené. Výsledky prešetrovania nepodporili ani tvrdenie, že tieto faktory by mohli mať akýkoľvek vplyv na výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               (185)

               Tieto tvrdenia by sa preto mali zamietnuť.

               (186)

               Komisia preto dospela v tejto fáze k záveru, že údajné nadmerné financovanie, finančné náklady, kolísanie výmenných kurzov a mimoriadne straty spojené s právnymi spormi neprispeli k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a preto nemohli narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

         3.   Záver týkajúci sa príčinných súvislostí

               (187)

               Z tejto analýzy vyplýva, že došlo k významnému nárastu objemu a trhového podielu subvencovaného dovozu z príslušnej krajiny. Zvýšenie tohto dovozu za ceny, ktoré boli nižšie ako predajné ceny Únie, viedlo ku zhoršeniu situácie výrobného odvetvia Únie. Preto sa dospelo k záveru, že dovoz z Turecka zohral rozhodujúcu úlohu pri vzniku značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (188)

               Analyzovali sa aj ďalšie faktory, ktoré mohli výrobnému odvetviu Únie spôsobiť ujmu. V tejto súvislosti sa zistilo, že dovoz z iných tretích krajín, výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu, konkurencia, ktorú predstavovali iné druhy rýb, administratívne a regulačné zaťaženie, geografické obmedzenia, nadmerné investície, finančné náklady, kolísanie výmenných kurzov a mimoriadne straty spojené s právnymi spormi neprispeli k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Iné faktory, ako je vývoj spotreby v Únii a cenový tlak zo strany veľkých maloobchodných reťazcov, mohli prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, ale tieto faktory nemohli narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas obdobia prešetrovania.

               (189)

               Na základe uvedeného Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobil subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny a že túto príčinnú súvislosť nenarušujú žiadne ďalšie faktory. Ujma spočíva najmä v poklese výroby a výrobnej kapacity, objemu predaja, trhového podielu a zamestnanosti. Rentabilita a návratnosť investícií zaznamenali počas posudzovaného obdobia negatívnu hodnotu.

         F.   ZÁUJEM ÚNIE

               (190)

               V súlade s článkom 31 základného nariadenia Komisia skúmala, či napriek zisteniu, že ujmu spôsobuje subvencovanie, môže dospieť k jednoznačnému záveru, že v tomto prípade nie je v záujme Únie prijímať príslušné opatrenia. Stanovenie záujmu Únie sa zakladalo na zhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.

         1.   Záujem výrobného odvetvia Únie

               (191)

               Prešetrovaním sa určilo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, ktorú spôsobil subvencovaný dovoz z Turecka.

               (192)

               Uložením opatrení by sa obnovila spravodlivá hospodárska súťaž na trhu. Negatívny vývoj ukazovateľov finančnej výkonnosti výrobného odvetvia Únie je výsledkom toho, že odvetvie nedokázalo konkurovať subvencovanému dovozu z príslušnej krajiny. Uloženie vyrovnávacieho cla by preto umožnilo výrobnému odvetviu Únie zvýšiť svoje ceny na účely pokrytia výrobných nákladov, a tak zvýšiť svoj trhový podiel, zamestnanosť, výrobu, ako aj zlepšiť svoje ukazovatele finančnej výkonnosti, akými sú napríklad rentabilita, peňažné toky a návratnosť investícií.

               (193)

               Ak by sa opatrenia neuložili, cenový tlak tureckého dovozu by mal naďalej negatívny dosah na rentabilitu výrobného odvetvia Únie. Preto ďalšie zníženie výkonnosti by nakoniec viedlo k obmedzeniu výroby a ďalšiemu zatváraniu výrobných prevádzok, čo by následne ohrozilo zamestnanosť a investície v Únii.

               (194)

               Z týchto dôvodov Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že vyrovnávacie opatrenia sú v záujme výrobného odvetvia Únie.

         2.   Záujem neprepojených dovozcov

               (195)

               V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala dovozcov a ich zastupujúce združenia, aby sa prihlásili. Ako sa uvádza v odôvodnení 12, tri spoločnosti sa prihlásili a vyplnili dotazník pre výber vzorky neprepojených dovozcov. Následne boli dotazníky zaslané všetkým trom spoločnostiam, ktoré sa prihlásili, ale len jedna z nich odpovedala. Z jej odpovede vyplynulo, že napriek tomu, že táto strana dovážala veľmi malé množstvá pstruhov počas obdobia prešetrovania, nešlo o dovozcu dovážajúceho prevažne pstruhy, ale skôr o dovozcu iných rybích výrobkov. Objem pstruhov dovážaných touto spoločnosťou nebol dostatočne veľký na to, aby sa mohol považovať za celkovo reprezentatívny.

               (196)

               V neskoršej fáze sa prihlásil ďalší dovozca, ktorý však neodpovedal na dotazník. Tento dovozca tvrdil, že uloženie ciel na dovoz pstruhov z Turecka by malo za následok prerušenie jeho dovoznej činnosti. Svoje tvrdenie však ďalej nerozviedol a ani neposkytol žiadne informácie, ktoré by boli relevantné z hľadiska posúdenia akéhokoľvek možného vplyvu na jeho podnikateľskú činnosť, ako sú napríklad rentabilita, dovozné ceny a ceny ďalšieho predaja.

               (197)

               Hoci sa nedá vylúčiť, že uloženie vyrovnávajúcich ciel bude mať dosah na neprepojených dovozcov, účelom týchto ciel je obnoviť rovnaké podmienky na trhu EÚ. Existujú aj iné zdroje dodávok a dovozcovia z Únie by mali byť schopní v reakcii na uloženie ciel diverzifikovať svoje zdroje dodávok. Celkovo prešetrovanie nepreukázalo žiadne výrazné negatívne účinky uloženia ciel na neprepojených dovozcov/obchodníkov v Únii.

               (198)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti a na neexistenciu iných údajov od neprepojených dovozcov/obchodníkov Komisia dospela v tejto etape k záveru, že uloženie opatrení by nemalo mať celkovo významný negatívny vplyv na neprepojených dovozcov/obchodníkov.

         3.   Záujem používateľov, spotrebiteľov, dodávateľov

               (199)

               V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala používateľov a ich zastupujúce združenia, ako aj organizácie zastupujúce spotrebiteľov, aby sa prihlásili. Komisia sa okrem toho obrátila na všetky známe príslušné strany. Žiadna z týchto strán sa však neprihlásila.

               (200)

               Po uplynutí lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania sa prihlásili dve strany, ktoré tvrdili, že sú dodávateľmi zariadení pre tureckých výrobcov/spracovateľov pstruhov.

               (201)

               Jedna strana tvrdila, že uloženie ciel by viedlo ku zvýšeniu cien pre konečných spotrebiteľov. Táto strana však toto tvrdenie nepodložila. Prešetrovaním sa nezistili žiadne významné negatívne dosahy uloženia ciel na konečných spotrebiteľov. Ako sa uvádza vyššie, spotrebiteľské organizácie nespolupracovali a neposkytli žiadne informácie, na základe ktorých by sa dosah opatrení mohol podrobne posúdiť. Aj keď vyrovnávacie clá môžu mať vplyv na dovozné ceny, takéto potenciálne zvýšenie ceny sa môže aspoň čiastočne oslabiť v rámci distribučného reťazca a akékoľvek zvýšenie cien pre konečného spotrebiteľa nemusí byť preto na úrovni spotrebiteľa významné.

               (202)

               Navyše účelom vyrovnávacích opatrení nie je obmedzenie dovozu za spravodlivé ceny do Únie, ale nastolenie rovnakých podmienok na trhu Únie.

               (203)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti a na nedostatok spolupráce zo strany používateľov a spotrebiteľských organizácií počas prešetrovania, a najmä na úroveň opatrení, Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že uloženie opatrení nebude mať celkovo významný negatívny vplyv na používateľov, zákazníkov alebo dodávateľov.

         4.   Záver o záujme Únie

               (204)

               Na základe vyššie uvedených skutočností dospela Komisia k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody, ktoré by oprávňovali vyvodenie záveru, že uloženie opatrení na dovoz príslušného výrobku z Turecka nie je v tejto fáze prešetrovania v záujme Únie.

         G.   DOČASNÉ VYROVNÁVACIE OPATRENIA

               (205)

               Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti so subvencovaním, ujmou, príčinnými súvislosťami a záujmom Únie, by sa mali uložiť dočasné vyrovnávacie opatrenia, aby sa predišlo tomu, že subvencovaný dovoz bude spôsobovať výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu.

         1.   Úroveň odstránenia ujmy (rozpätie ujmy)

               (206)

               Na stanovenie úrovne opatrení Komisia najprv stanovila výšku cla potrebnú na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (207)

               Ujma by bola odstránená v prípade, ak by výrobné odvetvie Únie malo možnosť pokryť svoje výrobné náklady a dosiahnuť taký zisk pred zdanením, aký možno v tomto výrobnom odvetví primerane dosiahnuť z predaja podobného výrobku na trhu Únie za bežných podmienok hospodárskej súťaže, t. j. bez subvencovaného dovozu.

               (208)

               Dovoz z Turecka sa začal výrazne zvyšovať v roku 2008, čiže pred posudzovaným obdobím. Rentabilita výrobného odvetvia Únie na začiatku posudzovaného obdobia v roku 2010 sa preto nepovažovala za reprezentatívnu. Keďže tlak dovozu z Turecka nebol pred rokom 2008 na trhu Únie podstatný, usúdilo sa, že ziskovú maržu realizovanú pred týmto obdobím možno považovať za primeranú. Na základe informácií z podnetu dánske odvetvie výroby pstruhov realizovalo v rokoch 2006 a 2007 ziskovú maržu, ktorá v priemere dosiahla alebo prekročila úroveň 12 %. Následne sa preto v tejto fáze vyvodil záver, že zisková marža na úrovni 12 % z obratu by sa mohla považovať za primeranú úroveň, ktorú by výrobné odvetvie Únie mohlo očakávať pri neexistencii poškodzujúceho subvencovania.

               (209)

               Egejské združenie vývozcov a jeden vyvážajúci výrobca tvrdili, že cieľový zisk by mal byť nižší ako 12 %, pretože i) v predchádzajúcich prešetrovaniach (losos, veľký pstruh dúhový) boli použité nižšie cieľové zisky, ii) skutočná zisková marža, ktorú dosahovalo výrobné odvetvie Únie na začiatku posudzovaného obdobia, bola tiež nižšia a iii) zisková marža vo výške 12 % sa vzťahuje na dánske odvetvie výroby pstruhov, a nie na celkové výrobné odvetvie Únie, a preto nie je reprezentatívna. Vyvážajúci výrobca ďalej tvrdil, že by sa mala použiť zisková marža vo výške 3 %, pretože takáto zisková marža by bola v súlade s priemernou ziskovou maržou v celom potravinárskom priemysle.

               (210)

               Po prvé, pokiaľ ide o porovnanie s prešetrovaniami týkajúcimi sa veľkých pstruhov a lososov, treba poznamenať, že v každom prešetrovaní sa musí dospieť k záverom na základe vlastného skutkového stavu. V tomto konkrétnom prípade boli v spise tohto prešetrovania dostupné informácie, ktoré sa ukázali byť ako odôvodnené, a preto sa použili.

               (211)

               Po druhé, cieľová úroveň zisku z predaja podobného výrobku na trhu Únie by mala byť taká, akú by výrobné odvetvie v tomto druhu odvetvia mohlo primerane dosiahnuť v normálnych podmienkach hospodárskej súťaže, t. j. pri absencii subvencovaného dovozu. Vzhľadom na to, že počas posudzovaného obdobia (a dokonca aj pred posudzovaným obdobím) dosahoval subvencovaný dovoz značný objem, nebolo možné konštatovať, že existovali normálne podmienky hospodárskej súťaže. Zisk na úrovni 12 % bol dosiahnutý pri absencii významného objemu tureckého dovozu na trhu Únie, a preto sa v tejto fáze považoval za primeraný cieľový zisk v podmienkach tohto prípadu.

               (212)

               Po tretie, dánske odvetvie výroby pstruhov sa považovalo za dostatočne reprezentatívne pre trh Únie, keďže Dánsko bolo jedným z hlavným výrobcov pstruhov v Únii. Vzhľadom na to, že v tejto fáze neboli dostupné iné informácie, použilo sa na účely stanovenia cieľovej úrovne zisku dánske odvetvie výroby pstruhov.

               (213)

               Tvrdenie, že všeobecná zisková marža v potravinárskom priemysle bola oveľa nižšia, nebolo zdôvodnené. Komisia sa domnieva, že zisková marža dánskeho odvetvia výroby pstruhov v každom prípade lepšie zohľadňuje osobitosti tohto odvetvia a je preto vhodnejšie. Potravinársky priemysel pozostáva z rôznych čiastkových kategórií pokrývajúcich rôzne segmenty trhu, ktoré majú odlišné trhové podmienky a ktoré nie sú nevyhnutne uplatniteľné na odvetvie výroby pstruhov.

               (214)

               Z uvedených dôvodov Komisia dospela v tejto etape k záveru, že cieľové ziskové rozpätie na úrovni 12 % z obratu je primerané.

               (215)

               Komisia preto vypočítala nepoškodzujúcu cenu podobného výrobku pre výrobné odvetvie Únie tak, že z predajných cien Únie odčítala skutočnú ziskovú maržu dosiahnutú počas obdobia prešetrovania a nahradila ju ziskovou maržou vo výške 12 %.

               (216)

               Komisia následne určila úroveň odstránenia ujmy na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny vyvážajúcich výrobcov v Turecku zaradených do vzorky, stanovenej na účely výpočtov cenového podhodnotenia, s váženou priemernou cenou podobného výrobku nespôsobujúcou ujmu, ktorý počas obdobia prešetrovania predávali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky na trhu Únie. Prípadný rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percento váženej priemernej dovoznej hodnoty CIF.

               (217)

               Úroveň odstránenia ujmy pre „spoločnosti v prílohe I“ a pre „všetky ostatné spoločnosti“ je vymedzená rovnakým spôsobom ako subvenčné rozpätie pre tieto spoločnosti (pozri odôvodnenia 96 a 97).

         2.   Dočasné opatrenia

               (218)

               V súlade s pravidlom nižšieho cla podľa článku 12 ods. 1 základného nariadenia by sa malo dočasné vyrovnávacie clo uložiť na dovoz pstruhov dúhových (Oncorhynchus mykiss), živých s hmotnosťou nepresahujúcou 1,2 kg, alebo čerstvých, chladených, mrazených a/alebo údených vo forme celých rýb alebo bez hláv alebo vo forme filé s pôvodom v Turecku. Komisia porovnala rozpätia ujmy a subvenčného rozpätia. Výška cla by mala byť stanovená na úrovni nižšej hodnoty subvenčných rozpätí.

               (219)

               Na základe uvedeného sú sadzby dočasného vyrovnávacieho cla vyjadrené vo vzťahu k cene CIF na hranici Únie pred preclením takéto:

                           Spoločnosť

                           Subvenčné rozpätie

                           Rozpätie ujmy

                           Vyrovnávacie clo

                           GMS

                           7,0 %

                           27 %

                           7,0 %

                           Kilic

                           9,7 %

                           41 %

                           9,7 %

                           Özpekler

                           7,1 %

                           26 %

                           7,1 %

                           Ternaeben

                           9,5 %

                           20 %

                           9,5 %

                           Iné spolupracujúce spoločnosti

                           8,2 %

                           26 %

                           8,2 %

                           Všetky ostatné spoločnosti

                           9,7 %

                           41 %

                           9,7 %

               (220)

               Uvedené vyrovnávacie opatrenia sú stanovené vo forme valorických ciel, to znamená v pomere k hodnote dovozu.

               (221)

               Sadzby vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení boli stanovené na základe zistení tohto prešetrovania. Odrážali preto situáciu, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby sa uplatňujú výlučne na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušnej krajine vyrobeného uvedenými menovanými právnickými osobami.

               (222)

               Na dovoz príslušného výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia (vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými spoločnosťami), by sa mala vzťahovať colná sadzba uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemala by sa na ne vzťahovať žiadna z uvedených individuálnych vyrovnávacích colných sadzieb.

               (223)

               Ak spoločnosť zmení svoj názov, bez zmeny subjektu, môže požiadať o uplatnenie týchto individuálnych vyrovnávacích colných sadzieb. Táto žiadosť musí byť predložená Komisii (12). Žiadosť musí obsahovať všetky príslušné informácie, ktoré umožnia preukázať, že zmena nemá vplyv na právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu vzťahuje. Ak zmena názvu spoločnosti nemá vplyv na jej právo využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu vzťahuje, oznámenie s informáciou o zmene názvu sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

               (224)

               S cieľom minimalizovať riziko obchádzania týchto opatrení, ktoré hrozí vzhľadom na veľký rozdiel medzi týmito colnými sadzbami, je potrebné prijať osobitné opatrenia umožňujúce zabezpečiť uplatňovanie individuálnych vyrovnávacích ciel. Spoločnosti, na ktoré sa vzťahujú individuálne vyrovnávacie clá, musia colným orgánom členských štátov predložiť platnú obchodnú faktúru. Faktúra musí spĺňať požiadavky stanovené v prílohe II. Na tovar, ktorý bude dovezený bez tejto faktúry, bude uvalené vyrovnávacie clo platné pre „všetky ostatné spoločnosti“.

               (225)

               Aby sa zaistilo riadne vymáhanie vyrovnávacieho cla, zostatkové clo pre všetky ostatné spoločnosti by sa nemalo vzťahovať iba na vyvážajúcich výrobcov, ktorí pri tomto prešetrovaní nespolupracovali, ale aj na výrobcov, ktorí v období prešetrovania neuskutočnili žiadny vývoz do Únie.

         H.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

               (226)

               V záujme riadneho úradného postupu Komisia vyzve zainteresované strany, aby v rámci stanovenej lehoty predložili písomné pripomienky a/alebo požiadali o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

               (227)

               Zistenia týkajúce sa uloženia dočasného cla sú predbežné a môžu sa v konečnej fáze prešetrovania zmeniť,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   1.   Týmto sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz pstruhov dúhových (Oncorhynchus mykiss):

               —

               živých s hmotnosťou jedného kusu nepresahujúcou 1,2 kg alebo

               —

               čerstvých, chladených, mrazených a/alebo údených:

                           —

                           vo forme celých rýb (s hlavami), so žiabrami alebo bez nich, vypitvaných alebo nevypitvaných, s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1,2 kg, alebo

                           —

                           bez hláv, so žiabrami alebo bez nich, vypitvaných alebo nevypitvaných, s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1 kg, alebo

                           —

                           vo forme filé s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 400 g,

         v súčasnosti zatriedených pod číselné znaky KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) a s pôvodom v Turecku.
   2.   Sadzby dočasného vyrovnávacieho cla uplatniteľné na čistú cenu na hranici Únie pred preclením sú pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrobený ďalej uvedenými spoločnosťami takéto:

               Spoločnosť

               Sadzba dočasného vyrovnávacieho cla

               Doplnkový kód TARIC

                           —

                           Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti

                           —

                           Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti

                           —

                           GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti

                           —

                           Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ

                           —

                           Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti

                           —

                           Hakan Komandit Şirketi

                           —

                           İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti

                           —

                           Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti

                           —

                           Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti

               7,0 %

               B964

               BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ

               9,7 %

               B965

               Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi

               7,1 %

               B966

               Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ

               9,5 %

               B967

               Spoločnosti uvedené v prílohe I

               8,2 %

               Všetky ostatné spoločnosti

               9,7 %

               B999

         3.   Uplatňovanie individuálnych sadzieb cla stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe II. Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa clo vzťahujúce sa na „všetky ostatné spoločnosti“.
   4.   Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa príslušné ustanovenia týkajúce sa ciel.
   Článok 2
   1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 30 nariadenia (ES) č. 597/2009, zainteresované strany môžu požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, predložiť písomné stanoviská a požiadať Komisiu o ústne vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
   2.   Podľa článku 31 ods. 4 nariadenia (ES) č. 597/2009 môžu príslušné strany predložiť pripomienky týkajúce sa uplatňovania tohto nariadenia do jedného mesiaca od nadobudnutia jeho účinnosti.
   Článok 3
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 1 sa uplatňuje počas obdobia štyroch mesiacov.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 29. októbra 2014

            Za Komisiu

            predseda

         José Manuel BARROSO

      (1)  Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93.

      (2)  Oznámenie o začatí antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku (Ú. v. EÚ C 44, 15.2.2014, s. 9).

      (3)  Ú. v. EÚ C 297, 4.9.2014, s. 23.

      (4)  Oznámenie o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitého pstruha dúhového s pôvodom v Turecku (Ú. v. EÚ C 44, 15.2.2014, s. 18).

      (5)  Nariadenie Rady (ES) č. 437/2004 z 8. marca 2004, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz veľkého pstruha dúhového s pôvodom v Nórsku a na Faerských ostrovoch (Ú. v. EÚ L 72, 11.3.2004, s. 23).

      (6)  Nariadenie Komisie (ES) č. 628/2005 z 22. apríla 2005 o zavedení predbežného antidumpingového cla na dovozy chovaných lososov s pôvodom v Nórsku (Ú. v. EÚ L 104, 23.4.2005, s. 5) a nariadenie Rady (ES) č. 85/2006 zo 17. januára 2006, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá predbežné clo uložené na dovoz chovaného lososa s pôvodom v Nórsku (Ú. v. EÚ L 15, 20.1.2006, s. 1).

      (7)  Nariadenie Rady (ES) č. 437/2004 z 8. marca 2004, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz veľkého pstruha dúhového s pôvodom v Nórsku a na Faerských ostrovoch (Ú. v. EÚ L 72, 11.3.2004, s. 23).

      (8)  Organizácia Spojených národov pre výživu a poľnohospodárstvo; Turecké ministerstvo potravinárstva, poľnohospodárstva a chovu zvierat; Turecké združenie pre morské výrobky.

      (9)  Eurostat: Index nákladov práce EÚ-28, nominálna hodnota – štvrťročné údaje (NACE Rev. 2).

      (10)  Eurostat: EÚ-28 HISP – miera inflácie – kumulatívna ročná priemerná miera zmeny (%) od roku 2010 do roku 2013.

      (11)  Nielsen, M., Jensen, C. L., Nielsen, R., Petersen, C. S., & Ravensbeck, L. (2008). Globale markedsmodeller for laksefisk, fiskemel og olie, herunder data for engroshandel. København: Museum Tusculanum. (Rapport/Fødevareøkonomisk Institut; Nr. 198). http://curis.ku.dk/ws/files/44694071/Rapport_198.pdf

      (12)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre obchod, Riaditeľstvo H, Rue de la Loi, 1040 Brusel, Belgicko.

      PRÍLOHA I
      Spolupracujúci tureckí vyvážajúci výrobcovia, ktorí neboli zaradení do vzorky a ktorým nebola priznaná možnosť individuálnej kontroly:

                  Názov

                  Doplnkový kód TARIC

                  Abalıoğlu Yem-Soya ve Tekstil San. A.Ş.

                  B968

                  Ada Su Ürünleri Turizm İnşaat ve Ticaret Ltd. Şti.

                  B969

                  Ahmet Aydeniz Gıda San. ve Tic. A.Ş.

                  B970

                  Alba Lojistik İhracat İthalat Ltd. Şti.

                  B971

                  Alba Su Ürünleri A.Ş.

                  B972

                  Alfam Su Ürünleri A.Ş.

                  B973

                  Alima Su Ürünleri ve Gida San. Tic. A.Ş.

                  B974

                  Alka Su Ürünleri A.Ş.

                  B975

                  Azer Altin Su Ürünleri

                  B976

                  Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş.

                  B977

                  Çamlı Yem Besicilik Sanayii ve Ticaret A.Ş

                  B978

                  Çirçir Su Ürünleri Ltd. Şti.

                  B979

                  Ipaş Su Ürünleri A.Ş.

                  B980

                  Kemal Balıkçılık Ihr. Ltd. Şti.

                  B981

                  Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Şti.

                  B982

                  Miray Su Ürünleri

                  B983

                  Önder Su Ürünleri San. ve Tic. Ltd. Şti.

                  B984

                  Penta Su Ürünleri Üretim ve Sanayi Tic. A.Ş.

                  B985

                  Tai Su Ürünleri Ltd. Şti.

                  B986

                  TSM Deniz Ürünleri San. Tic. A.Ş.

                  B987

                  Ugurlu Balık A.Ş.

                  B988

                  Yaşar Dış Tic. A.Ş.

                  B989

      PRÍLOHA II
      Platí povinnosť vystaviť platnú obchodnú faktúru uvedenú v článku 1 ods. 4, na ktorej sa uvedie:

                  1.

                  meno a funkcia zástupcu subjektu, ktorý obchodnú faktúru vystavuje;

                  2.

                  toto vyhlásenie:
                  „Ja, podpísaný(-á), potvrdzujem, že pstruhy dúhové predané na vývoz do Európskej únie, na ktoré sa vzťahuje táto faktúra, boli vyrobené spoločnosťou (názov a adresa spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) v Turecku. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“

                  3.

                  Dátum a podpis zástupcu subjektu, ktorý obchodnú faktúru vystavuje.