title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 308/2011 z  29. marca 2011 , ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

text:
               30.3.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 82/5

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 308/2011
   z 29. marca 2011,
   ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),
   so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2007 z 21. decembra 2007, ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v sektore ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 138 ods. 1,
   keďže:
   Nariadením (ES) č. 1580/2007 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanoví paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XV k uvedenému nariadeniu,
   PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 138 nariadenia (ES) č. 1580/2007 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.
   Článok 2
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť 30. marca 2011.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 29. marca 2011

            Za Komisiu v mene predsedu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

      (1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 350, 31.12.2007, s. 1.

      PRÍLOHA
      Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Číselný znak KN

                  Kód tretej krajiny (1)

                  Paušálna dovozná hodnota

                  0702 00 00

                  IL

                  61,9

                  JO

                  68,6

                  MA

                  53,1

                  TR

                  87,6

                  ZZ

                  67,8

                  0707 00 05

                  TR

                  140,7

                  ZZ

                  140,7

                  0709 90 70

                  MA

                  41,7

                  TR

                  112,7

                  ZA

                  49,8

                  ZZ

                  68,1

                  0805 10 20

                  EG

                  56,9

                  IL

                  77,3

                  MA

                  53,3

                  TN

                  58,2

                  TR

                  67,8

                  ZZ

                  62,7

                  0805 50 10

                  TR

                  50,3

                  ZZ

                  50,3

                  0808 10 80

                  AR

                  82,4

                  BR

                  76,5

                  CA

                  106,9

                  CL

                  91,4

                  CN

                  88,1

                  MK

                  45,6

                  US

                  136,7

                  UY

                  70,6

                  ZA

                  67,6

                  ZZ

                  85,1

                  0808 20 50

                  AR

                  89,5

                  CL

                  89,1

                  CN

                  76,4

                  US

                  79,9

                  ZA

                  100,0

                  ZZ

                  87,0

         (1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.


title: Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 803/2011 zo 4. augusta 2011 , ktorým sa po preskúmaní podľa článku 18 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 zrušuje vyrovnávacie clo na dovoz určitých širokospektrálnych antibiotík s pôvodom v Indii a ukončuje sa konanie v súvislosti s týmto dovozom

text:
               11.8.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 206/1

         VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 803/2011
   zo 4. augusta 2011,
   ktorým sa po preskúmaní podľa článku 18 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 zrušuje vyrovnávacie clo na dovoz určitých širokospektrálnych antibiotík s pôvodom v Indii a ukončuje sa konanie v súvislosti s týmto dovozom

      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 18,
   so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia (ďalej len „Komisia“) po porade s poradným výborom,
   keďže:
   1.   POSTUP

   1.1.   Platné opatrenia

               (1)

               V máji 2005, po spojenom preskúmaní pri uplynutí platnosti a predbežnom preskúmaní (ďalej len „spojené preskúmanie“), Rada nariadením (ES) č. 713/2005 (2) uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých širokospektrálnych antibiotík s pôvodom v Indii, a to trihydrátu amoxicilínu, trihydrátu ampicilínu a cefalexínu, ktoré nie sú zabalené v odmeraných dávkach alebo vo forme balení pre maloobchodný predaj, a ktoré sú v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN ex29411000 a ex29419000 (ďalej len „príslušný výrobok“). Opatrenia mali formu cla ad valorem v rozpätí 17,3 % až 32 %. Pôvodné opatrenia boli uložené nariadením (ES) č. 2164/98 (3).

               (2)

               Po čiastočnom predbežnom preskúmaní Rada nariadením (ES) č. 1176/2008 (4) zmenila a doplnila sadzbu vyrovnávacieho cla uplatniteľného na jedného indického vývozcu.

         1.2.   Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti

               (3)

               Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa ukončení platnosti (5) platných konečných opatrení Komisia dostala žiadosť o začatie preskúmania pred uplynutím platnosti nariadenia Rady (ES) č. 713/2005 podľa článku 18 ods. 2 základného nariadenia od dvoch výrobcov z Únie: DSM a Sandoz (ďalej len „žiadatelia“), ktorí predstavujú významný podiel, v tomto prípade viac než 50 %, celkovej výroby určitých širokospektrálnych antibiotík v Únii.

               (4)

               Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu subvencovania a spôsobeniu ujmy výrobnému odvetviu Únie.

               (5)

               Pred začatím preskúmania pred uplynutím platnosti a v súlade s článkom 10 ods. 9 a článkom 22 ods. 1 základného nariadenia Komisia oznámila indickej vláde, že dostala riadne zdokumentovanú žiadosť o preskúmanie. Indická vláda bola pozvaná na konzultácie s cieľom objasniť skutkový stav, pokiaľ ide o obsah žiadosti, a dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu. Keďže indická vláda na toto pozvanie reagovala veľmi neskoro, konzultácie sa neuskutočnili.

         1.3.   Začatie preskúmania pred uplynutím platnosti

               (6)

               Komisia po porade s poradným výborom zistila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti a 12. mája 2010 oznámila prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (6) (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) začatie preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 18 základného nariadenia.

         1.4.   Prešetrovanie

   1.4.1.   Obdobie prešetrovania

               (7)

               Prešetrovanie pokračovania alebo opakovaného výskytu subvencovania sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2009 do 31. marca 2010 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2007 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

         1.4.2.   Strany, ktorých sa prešetrovanie týka

               (8)

               Komisia o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti oficiálne upovedomila žiadateľov, ostatných známych výrobcov z Únie, vyvážajúcich výrobcov, dovozcov, dodávateľov z prvovýroby, používateľov, o ktorých bolo známe, že sa ich toto preskúmanie týka, a indickú vládu. Zainteresované strany mali možnosť písomne vyjadriť svoje názory a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.

               (9)

               Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z osobitných dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.

               (10)

               Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov príslušného výrobku v Indii vymenovaných v žiadosti, sa v súlade s článkom 27 základného nariadenia považovalo za vhodné preskúmať účelnosť výberu vzorky. Komisia, aby mohla rozhodnúť o účelnosti výberu vzorky a následne urobiť výber vzorky, požiadala uvedené strany, aby sa v súlade s článkom 27 základného nariadenia prihlásili do 15 dní od začatia preskúmania a poskytli informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania. Prihlásili sa len traja vyvážajúci výrobcovia. Výber vzorky sa preto neuskutočnil.

               (11)

               Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých bolo známe, že sa ich preskúmanie týka, a stranám, ktoré sa prihlásili v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania. Vyplnené dotazníky zaslali traja výrobcovia z Únie, traja vyvážajúci výrobcovia a indická vláda. Ani jeden z ostatných výrobcov nevyplnil dotazník a neposkytol žiadne informácie. V súvislosti s výberom vzorky sa neprihlásil ani jeden dovozca a v priebehu prešetrovania Komisii neposkytli informácie a neprihlásili sa žiadni ďalší dovozcovia.

               (12)

               Jeden z výrobcov žiadal, aby sa do posúdenia situácie výrobného odvetvia Únie zahrnuli aj údaje týkajúce sa ďalšieho údajného výrobcu z Únie. Keďže sa však zistilo, že táto ďalšia spoločnosť nebola výrobcom prešetrovaného výrobku, táto žiadosť bola zamietnutá.

               (13)

               Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu subvencovania a s tým súvisiacej ujmy, a na určenie záujmu Únie. Overovanie na mieste sa uskutočnilo v priestoroch týchto zainteresovaných strán:

                           a)

                              výrobcovia z Únie:

                                       —

                                       DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Holandsko), ktorý odpovedal na dotazník Komisie aj v mene DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Španielsko). Tieto dve spoločnosti sa ďalej uvádzajú spoločne len ako „DSM“,

                                       —

                                       Deretil S.A. (predtým DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Španielsko, ďalej len „Deretil“, a

                                       —

                                       Sandoz GmbH, Kundl (Rakúsko), ktorý vyplnil dotazník Komisie aj v mene Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Španielsko). Obe spoločnosti sa ďalej uvádzajú spoločne len ako „Sandoz“;

                           b)

                              vyvážajúci výrobcovia v Indii:

                                       —

                                       Lupin Limited, Mumbai,

                                       —

                                       M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh a Baddi, a

                                       —

                                       Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon;

                           c)

                              indická vláda:

                                       —

                                       ministerstvo obchodu, Nové Dillí.

         2.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

               (14)

               Výrobok, na ktorý sa vzťahuje toto preskúmanie, je rovnaký ako výrobky, ktorých sa týka nariadenie Rady (ES) č. 713/2005, a to trihydrát amoxicilínu, trihydrát ampicilínu a cefalexín, ktoré nie sú zabalené v odmeraných dávkach alebo vo forme balení určených na maloobchodný predaj, a v súčasnosti sú zaradené pod číselné znaky KN ex29411000 a ex29419000 s pôvodom v Indii (ďalej len „príslušný výrobok“).

               (15)

               Prešetrovaním sa rovnako ako v predchádzajúcom revíznom prešetrovaní potvrdilo, že príslušný výrobok a výrobky vyrábané a predávané vyvážajúcimi výrobcami na domácom trhu v Indii, ako aj výrobky vyrábané a predávané v Únii výrobcami z Únie, majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a rovnaké použitia, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.

         3.   PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU SUBVENCOVANIA

   3.1.   Úvod

               (16)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 11, traja vyvážajúci výrobcovia sa prihlásili a vyplnili dotazník. Avšak len dvaja z týchto troch vyvážajúcich výrobcov uviedli, že počas ORP uskutočnili predaj príslušného výrobku v Únii.

               (17)

               Na základe informácií, ktoré obsahovala žiadosť o preskúmanie, a vyplnených dotazníkov Komisie sa prešetrili nasledujúce systémy, ktorých súčasťou je údajne poskytovanie subvencií:

                              vnútroštátne systémy:

                                       a)

                                       systém predbežných povolení (ďalej len „AAS“, Advance Authorisation Scheme);

                                       b)

                                       systém úverových colných knižiek (ďalej len „DEPBS“, Duty Entitlement Passbook Scheme);

                                       c)

                                       systém podpory vývozu investičného tovaru (ďalej len „EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme);

                                       d)

                                       systém orientovaný na trh (ďalej len „FMS“, Focus Market Scheme);

                                       e)

                                       povolenie na bezcolný dovoz (ďalej len „DFIA“, Duty Free Import Authorisation);

                                       f)

                                       jednotky orientované na vývoz (ďalej len „EOU“, Export Oriented Units)/vývozné spracovateľské zóny (ďalej len „EPZ“, Export Processing Zones)/osobitné hospodárske zóny (ďalej len „OHZ“, Special Economic Zones);

                                       g)

                                       systém vývozných úverov (ďalej len „ECS“, Export Credit Scheme) a

                                       h)

                                       systém oslobodenia od dane z príjmu (ďalej len „ITES“, Income Tax Exemption Scheme);

                              regionálne systémy:

                                       i)

                                       stimulačný systém pre priemysel štátu Pandžáb a

                                       j)

                                       stimulačný systém pre priemysel štátu Gudžarát.

               (18)

               Systémy uvedené pod písmenami a) až f) sa zakladajú na zákone o zahraničnom obchode (rozvoj a regulácia) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Podľa zákona o zahraničnom obchode je indická vláda oprávnená vydávať oznámenia o vývoznej a dovoznej politike. Tieto oznámenia sú zhrnuté v dokumentoch „politiky zahraničného obchodu“ (ďalej len „dokumenty FTP“), ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Pre ORP v tomto prípade sú relevantné dva dokumenty FTP, a to FTP 04-09 a FTP 09-14. Dokument FTP 09-14 nadobudol účinnosť v auguste 2009. Okrem toho indická vláda stanovuje aj postupy upravujúce FTP 04-09 a FTP 09-14 v dokumente Handbook of Procedures [Príručka postupov, zväzok I] (ďalej len „HOP I 04-09“ alebo „HOP I 09-14“). Príručka postupov sa tiež pravidelne aktualizuje.

               (19)

               Systém uvedený pod písmenom g) je založený na oddieloch 21 a 35A zákona o regulácii bánk z roku 1949, ktorý oprávňuje Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“) usmerňovať komerčné banky v oblasti vývozných úverov.

               (20)

               Systém uvedený pod písmenom h) je založený na zákone o dani z príjmu z roku 1961, ktorý sa každoročne mení a dopĺňa zákonom o financiách.

               (21)

               Systém uvedený pod písmenom i) spravuje vláda Pandžábu a je založený na kódexe priemyselnej politiky a stimulov vlády štátu Pandžáb.

               (22)

               Systém uvedený pod písmenom j) spravuje vláda štátu Gudžarát a je založený na politike stimulov pre priemysel štátu Gudžarát.

         3.2.   Systém predbežných povolení

   a)   Právny základ

               (23)

               Podrobný opis tohto systému sa uvádza v odsekoch 4.1.1 až 4.1.14 dokumentov FTP 04-09 a FTP 09-14 a odsekoch 4.1 až 4.30A dokumentov HOP I 04-09 a HOP I 09-14.

         b)   Oprávnenosť

               (24)

               Systém predbežných povolení tvorí šesť podsystémov, ktoré sú podrobnejšie opísané v odôvodnení 25. Tieto podsystémy sa okrem iného odlišujú v rozsahu oprávnenosti. Výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov majú nárok na systém predbežných povolení na fyzický vývoz a na systém predbežných povolení na každoročnú požiadavku. Výrobcovia-vývozcovia, ktorí zásobujú posledného vývozcu, majú nárok na systém predbežných povolení na medzidodávky. Hlavní dodávatelia, ktorí zabezpečujú dodávky pre kategórie zamýšľaného vývozu, ktoré sú uvedené v bode 8.2 dokumentov FTP 04-09 a FTP 09-14, napríklad dodávatelia pre jednotku orientovanú na vývoz (export oriented unit, ďalej len „EOU“), majú nárok na systém predbežných povolení na zamýšľaný vývoz. Napokon, dodávatelia medziproduktov pre výrobcov-vývozcov majú nárok na zvýhodnenie zamýšľaného vývozu na základe podsystémov predbežného príkazu na uvoľnenie (Advance Release Order, ďalej len „ARO“) a domáceho dokumentárneho akreditívu.

         c)   Praktické vykonávanie

               (25)

               Predbežné povolenia sa môžu vydať na:

                           i)

                           fyzický vývoz: Toto je hlavný podsystém. Umožňuje bezcolný dovoz vstupných materiálov na výrobu konkrétneho výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontexte znamená, že výrobok určený na vývoz musí opustiť územie Indie. Príspevok na dovoz a vývozná povinnosť, ako aj typ vyvážaného výrobku, sú uvedené v predbežnom povolení;

                           ii)

                           každoročnú požiadavku: Toto predbežné povolenie nie je prepojené na konkrétny výrobok určený na vývoz, ale na širšiu skupinu výrobkov (napríklad chemické a príbuzné výrobky). Držiteľ predbežného povolenia môže do určitého hodnotového prahu, určeného podľa vývozu uskutočneného v minulosti, dovážať bez cla akýkoľvek vstupný materiál, ktorý použije pri výrobe ktorejkoľvek z položiek patriacich do tejto skupiny výrobkov. Vyvážať môže akýkoľvek výsledný výrobok patriaci do skupiny výrobkov, v ktorej sa používa takýto materiál oslobodený od cla;

                           iii)

                           dodávky medziproduktov: Tento podsystém zahŕňa prípady, keď dvaja výrobcovia majú v úmysle vyrábať jeden výrobok určený na vývoz a rozdelia si výrobný proces. Výrobca-vývozca, ktorý vyrába medziprodukty, môže dovážať vstupné materiály bez cla, a na tento účel si môže uplatniť nárok v rámci systému predbežných povolení na dodávky medziproduktov. Posledný vývozca výrobu finalizuje a je povinný hotový výrobok vyviezť;

                           iv)

                           zamýšľaný vývoz: Tento podsystém umožňuje hlavnému dodávateľovi doviezť od cla oslobodené vstupné materiály, ktoré sú potrebné pri výrobe tovaru, ktorý sa má predávať ako zamýšľaný vývoz pre kategórie zákazníkov uvedené v bode 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentov FTP 04-09 a FTP 09-14. Podľa indickej vlády sa za zamýšľaný vývoz považujú také transakcie, pri ktorých dodávaný tovar neopustí krajinu. Mnoho kategórií dodávok sa považuje za zamýšľaný vývoz za predpokladu, že tovar je vyrobený v Indii, napr. dodávka tovaru pre jednotku orientovanú na vývoz alebo pre spoločnosť, ktorá sa nachádza v OHZ;

                           v)

                           predbežný príkaz na uvoľnenie: Držiteľ systému predbežných povolení, ktorý má v úmysle získavať vstupné materiály z domácich zdrojov namiesto priameho dovozu, má možnosť získavať ich na základe predbežného príkazu na uvoľnenie. V takých prípadoch sa predbežné povolenia potvrdzujú ako predbežný príkaz na uvoľnenie a sú indosované na domáceho dodávateľa pri dodaní v nich uvedených položiek. Na základe indosovania predbežného príkazu na uvoľnenie má domáci dodávateľ nárok na výhody pre zamýšľaný vývoz, uvedené v odseku 8.3 dokumentov FTP 04-09 a FTP 09-14 (t. j. systém predbežných povolení pre dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane). Mechanizmom predbežného príkazu na uvoľnenie sa dodávateľovi nahrádzajú dane a clá namiesto toho, aby sa nahrádzali konečnému vývozcovi vo forme vracania/náhrady ciel. Náhrada daní/ciel je k dispozícii tak pre domáce vstupné, ako aj pre dovážané vstupné materiály;

                           vi)

                           domáci dokumentárny akreditív (back-to-back inland letter of credit): Tento podsystém zahŕňa aj domáce dodávky držiteľovi predbežného povolenia. Držiteľ predbežného povolenia môže požiadať banku o otvorenie domáceho akreditívu v prospech domáceho dodávateľa. Na predbežné povolenie pre priamy dovoz banka započítava len hodnotu a množstvo tých položiek, ktoré sa budú čerpať z domácich zdrojov namiesto dovozu. Domáci dodávateľ bude mať nárok na zvýhodnenie zamýšľaného vývozu, ako sa uvádza v odseku 8.3 dokumentov FTP 04-09 a FTP 09-14 (t. j. systém predbežných povolení na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane).

               (26)

               Počas ORP jeden z dvoch spolupracujúcich vývozcov získal úľavu na základe systému predbežných povolení. Podsystémom, ktorý využila táto spoločnosť, bol i) fyzický vývoz. Nie je preto potrebné zisťovať, či zvyšné nevyužité podsystémy podliehajú vyrovnávacím opatreniam.

               (27)

               Dovozené vstupné materiály sú neprevoditeľné a musia sa použiť na výrobu výsledného výrobku určeného na vývoz. Vývozná povinnosť sa musí splniť v predpísanej lehote po vydaní predbežného povolenia. Od spojeného preskúmania bola predĺžená na 36 mesiacov (predtým bola 24-mesačná s dvoma možnými predĺženiami, vždy o šesť mesiacov).

               (28)

               Na účely overenia indickými orgánmi je držiteľ predbežného povolenia zo zákona povinný viesť register skutočnej spotreby („pravdivý a riadny stav“) tovaru dovezeného bez cla/obstaraného na domácom trhu tovaru pre každé predbežné povolenie, v predpísanom formáte (odseky 4.26, 4.30 a dodatok 23 k dokumentom HOP I 04-09 a HOP I 09-14). Tento register musí overiť externý autorizovaný účtovník/účtovník nákladov a prác, ktorý vydá osvedčenie s uvedením, že predpísané registre a príslušné záznamy boli preskúmané, a informácie poskytnuté podľa dodatku 23 sú vo všetkých ohľadoch pravdivé a správne.

               (29)

               Pokiaľ ide o použitie systému predbežných povolení na fyzický vývoz počas ORP, indická vláda stanovuje objem a hodnotu príspevku na dovoz a objem a hodnotu vývoznej povinnosti, ktoré sa zaznamenávajú v predbežnom povolení. Okrem toho, v čase dovozu a vývozu majú vládni úradníci zdokumentovať príslušné transakcie v predbežnom povolení. Objem povoleného dovozu v rámci tohto systému určuje indická vláda na základe štandardných noriem vstupu-výstupu (standard input-output norms, ďalej len „SION“). SION existujú pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku a vydáva ich indická vláda. Od spojeného preskúmania boli SION zrevidované smerom nadol a počas ORP boli v prípade hlavného vstupného materiálu, v závislosti od výrobku a trasy, o 2,3 % až 16,1 % nižšie ako počas spojeného preskúmania.

               (30)

               Napriek uvedenému zníženiu SION sa zistilo, že pri jednom type príslušných výrobkov bola skutočná spotreba stále nižšia ako SION. Ďalej sa zistilo, že hoci to bolo jej povinnosťou, spoločnosť neviedla register spotreby uvedený v odôvodnení 28 („dodatok 23“) overiteľný externým účtovníkom. Napriek porušeniu tejto povinnosti spoločnosť využívala výhody v rámci systému predbežných povolení, a tieto výhody vzhľadom na zistené nadhodnotenie SION okrem toho presahovali zákonom stanovený rozsah.

         d)   Pripomienky k zisteniam

               (31)

               Pripomienky k systému predbežných povolení predložila indická vláda a jeden vyvážajúci výrobca.

               (32)

               Indická vláda tvrdila, že systém predbežných povolení funguje ako prípustný systém vrátenia alebo náhradného vrátenia cla, a že v súlade s ustanoveniami príloh I, II a III základného nariadenia je vytvorený kontrolný systém na monitorovanie spojitosti medzi vstupmi dovezenými bez cla a výslednými vyvážanými výrobkami. Indická vláda ďalej tvrdila, že podľa základného nariadenia sa vyrovnanie môže uplatniť len vo vzťahu k odpusteniu alebo vráteniu cla, ktoré prevyšuje clo uložené na dovážané vstupy spotrebované pri výrobe vyvážaných výrobkov. Pokiaľ ide o kontrolný systém, tvrdila, že existuje primeraný systém kontroly. Indická vláda v tejto súvislosti poukázala na množstvo prvkov overovania, ktoré má k dispozícii na takúto kontrolu, vrátane SION, informácií o množstve v dovozných a vývozných dokumentoch a overenia plnenia po realizácii dovozu a vývozu. Indická vláda tiež pripomenula, že systém predpisuje, že pokiaľ existuje nejaký nepoužitý materiál, musí sa zaplatiť clo v plnej výške aj s úrokmi.

               (33)

               Vyvážajúci výrobca, ktorý v rámci svojho predaja do Únie využíval systém predbežných povolení, nemal žiadne pripomienky k zisteniam týkajúcim sa opisu a praktického vykonávania súhrnne uvedeným v písmenách a) až c), ale spochybnil viaceré údaje vo výpočte výšky subvencie. Výpočet sa prekontroloval, ale neboli potrebné žiadne opravy a uvedenej spoločnosti sa tieto otázky vysvetlili.

         e)   Záver

               (34)

               Oslobodenie od dovozných ciel je subvenciou v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a ods. 2 základného nariadenia, t. j. finančnou pomocou indickej vlády, ktorá zvýhodnila prešetrovaného vývozcu.

               (35)

               Fyzický vývoz v rámci systému predbežných povolení je okrem toho zo zákona jasne podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť získať výhody v rámci tohto systému.

               (36)

               Týmto preskúmaním pred uplynutím platnosti sa teda potvrdilo, že hlavný podsystém využívaný v tomto prípade nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňa pravidlá stanovené v prílohe I bod i), v prílohe II (definícia a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (definícia a pravidlá náhradného vrátenia cla) základného nariadenia. Hoci systém overovania a postup na potvrdenie toho, či a v akých množstvách sa vstupné materiály spotrebovali pri výrobe vyvážaného výrobku (príloha II oddiel II ods. 4 základného nariadenia a v prípade systémov náhradného vrátenia cla, príloha III oddiel II ods. 2 základného nariadenia), je vytvorený, indická vláda ho účinne neuplatňovala. Samotné normy SION sa nemôžu považovať za systém kontroly skutočnej spotreby, pretože sa ukázali byť príliš veľkoryso nastavené a zistilo sa, že indická vláda nepožaduje vrátenie nadmerného zvýhodnenia. Indická vláda skutočne nevykonávala účinnú kontrolu na základe správne vedeného registra skutočnej spotreby. Okrem toho, nevykonala ani žiadne ďalšie preskúmanie na základe skutočne použitých vstupov, i keď by to za normálnych okolností pri absencii účinne uplatňovaného systému kontroly bolo potrebné (bod 5 oddiel II prílohy II a bod 3 oddiel II prílohy III k základnému nariadeniu). Napokon sa potvrdilo, že hoci zapojenie autorizovaných účtovníkov do procesu overovania je podľa zákona povinné, v praxi sa nezaručuje.

               (37)

               Systém predbežných povolení pre fyzický vývoz preto podlieha vyrovnávacím opatreniam.

         f)   Výpočet výšky subvencie

               (38)

               Pri neexistencii prípustných systémov vrátenia cla alebo systémov náhradného vrátenia cla, je výhodou, ktorá podlieha vyrovnávacím opatreniam, odpustenie celkových dovozných ciel obvykle splatných pri dovoze vstupov. V tejto súvislosti, a pokiaľ ide o tvrdenie indickej vlády v odôvodnení 32, je potrebné poznamenať, že v základnom nariadení sa neustanovuje len to, že odpustenie ciel v nadmernej výške podlieha vyrovnávacím opatreniam. Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia a bodu i) prílohy I k nemu sa môže vyrovnávať iba odpustenie ciel v nadmernej výške, za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v prílohách II a III základného nariadenia. Tieto podmienky však v tomto prípade neboli splnené. Teda, ak sa zistí, že chýba primeraný monitorovací proces, uvedená výnimka pre systémy vrátenia cla sa neuplatňuje a namiesto údajného nadmerného odpustenia cla sa uplatňuje bežné pravidlo vyrovnávania výšky neuhradených ciel (ušlý príjem). Ako je ustanovené v prílohe II oddiele II a prílohe III oddiele II k základnému nariadeniu, nie je na prešetrovacom orgáne, aby vypočítal takéto nadmerné vrátenie. Naopak, podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia musí zistiť len dostatok dôkazov na dokázanie nevhodnosti údajného kontrolného systému.

               (39)

               Výška subvencie pre vývozcu, ktorý využíval systém predbežných povolení sa vypočítala na základe ušlých dovozných ciel (základné clo a osobitné dodatočné clo) na materiál dovezený v rámci podsystémov využívaných pre príslušný výrobok v priebehu obdobia revízneho prešetrovania (čitateľ). V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli v súvislosti so získaním subvencie, odpočítali od výšky subvencie v prípade uplatnenia odôvodnených nárokov. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto suma subvencie rozdelila podľa obratu vývozu, ktorý príslušný výrobok vyprodukoval počas ORP, ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá s ohľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo dopravené množstvá.

               (40)

               Sadzba subvencie stanovená pre tento systém počas ORP pre jediného spolupracujúceho výrobcu, ktorý ho využíval, predstavuje 12,3 %.

         3.3.   Systém úverových colných knižiek (Duty Entitlement Passbook Scheme, ďalej len „DEPBS“)

   a)   Právny základ

               (41)

               Podrobný opis systému DEPBS sa uvádza v odseku 4.3 dokumentov FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 4 dokumentov HOP I 04-09 a HOP I 09-14.

         b)   Oprávnenosť

               (42)

               Na takýto systém výhod je oprávnený akýkoľvek výrobca-vývozca alebo obchodník-vývozca.

         c)   Praktické vykonávanie

               (43)

               Oprávnený vývozca môže požiadať o úvery DEPBS, ktoré sa vypočítavajú ako percento hodnoty výrobkov vyvážaných v rámci tohto systému. Tieto sadzby DEPBS stanovili indické orgány pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku. Určujú sa na základe SION (pozri odôvodnenie 29) a colného zaťaženia predpokladaného dovezeného obsahu bez ohľadu na to, či dovozné clo bolo skutočne zaplatené, alebo nie. Sadzby DEPB pre príslušný výrobok počas ORP tohto prešetrovania predstavovali 8 % v prípade trihydrátu amoxicilínu a 7 % v prípade trihydrátu ampicilínu a cefalexínu, čiže vo všetkých prípadoch boli vyššie ako počas spojeného preskúmania.

               (44)

               Na to, aby bola spoločnosť oprávnená na výhody v rámci tohto systému, musí uskutočňovať vývoz. V čase vývoznej transakcie musí vývozca predložiť orgánom v Indii vyhlásenie, v ktorom uvedie, že sa vývoz uskutočňuje v rámci DEPBS. Aby sa mohol tovar vyviezť, indické colné orgány pri colnom odbavovaní vystavia vývozný colný doklad. V tomto dokumente je okrem iného uvedená výška úveru DEPBS, ktorý sa za túto vývoznú transakciu poskytne. V tom čase vývozca pozná výhodu, ktorú získa. Keď colné orgány vydajú vývozný colný doklad, indická vláda už nerozhoduje o udelení úveru DEPBS. Pri výpočte výhody sa uplatňuje príslušná sadzba DEPBS platná v čase vystavenia vyhlásenia o vývoze. Preto nie je možné vykonať retroaktívne zmeny výšky zvýhodnenia.

               (45)

               Zistilo sa, že v súlade s indickými účtovnými štandardami je možné zaúčtovať úvery DEPBS na základe časového rozlíšenia ako príjem v obchodných účtoch pri splnení povinnosti vývozu. Takéto úvery sa môžu využiť na platbu cla pri ďalšom dovoze akéhokoľvek tovaru, ktorý je možné dovážať bez obmedzení, s výnimkou investičného tovaru. Tovar dovezený s využitím takýchto úverov sa môže predávať na domácom trhu (pričom podlieha dani z predaja) alebo sa môže inak využiť. Úvery DEPBS sú voľne prenosné a platné 24 mesiacov od dátumu vydania.

               (46)

               Žiadosti o úvery DEPBS sa podávajú elektronicky a môžu sa vzťahovať na neobmedzený počet vývozných transakcií. V skutočnosti sa na žiadosť o úvery DEPBS neuplatňujú žiadne prísne termíny. Elektronický systém používaný na správu DEPBS automaticky nevylučuje vývozné transakcie po uplynutí lehoty na predloženie uvedenej v odseku 4.47 dokumentov HOP I 04-09 a HOP 09-14. Žiadosti doručené po uplynutí lehoty na predloženie sa okrem toho vždy môžu posúdiť po uložení menšej pokuty (vo výške 10 % z nároku), ako je jasne uvedené v odseku 9.3 dokumentov HOP I 04-09 a HOP I-09-14.

               (47)

               Zistilo sa, že počas ORP využíval tento systém jeden spolupracujúci indický vyvážajúci výrobca.

         d)   Pripomienky k zisteniam

               (48)

               Indická vláda tvrdila, že výhodu pre príjemcu možno odmerať, a to, či subvencia podlieha vyrovnávacím opatreniam, možno určiť až vtedy, keď sa licencie DEPBS predajú na trhu, pretože výhoda na ich základe sa získa len za predpokladu ich predaja na trhu a v momente ich predaja. Inými slovami, úvery DEPBS by nepodliehali vyrovnávacím opatreniam, keby sa použili na zaplatenie cla z dovážaného tovaru, ktorý sa použije ako vstup na výrobu vyvážaných výrobkov.

         e)   Závery k DEPBS

               (49)

               V rámci systému DEPBS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a ods. 2 základného nariadenia. Úver v rámci DEPBS je finančnou pomocou indickej vlády, pretože sa nakoniec využije na vyrovnanie dovozných ciel, čím sa zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by bolo inak splatné. Okrem toho, úver v rámci DEPBS poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zlepšuje jeho likviditu nielen v prípade predaja licencie na trhu, ako tvrdila indická vláda, ale aj v prípade jeho použitia na zaplatenie cla z dovezeného tovaru.

               (50)

               Okrem toho systém DEPBS zo zákona závisí od uskutočnenia vývozu, a preto sa považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písmena a) základného nariadenia.

               (51)

               Tento systém nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v prílohe I bode i), prílohe II (definícia a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (definícia a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Vývozca nemá žiadnu povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupným materiálom. Okrem toho nie je zavedený žiadny systém ani postup, ktorý by umožňoval zistiť, ktoré vstupy sa spotrebovali vo výrobnom procese vývozného výrobku, alebo či bolo dovozné clo zaplatené v nadmernej výške v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III základného nariadenia. Vývozca má napokon nárok na výhody v rámci DEPBS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakých vstupov. Takto dokonca aj vývozcovia, ktorí si zabezpečujú všetky svoje vstupné materiály na miestnej úrovni a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú stále nárok na čerpanie výhod v rámci DEPBS.

         f)   Výpočet výšky subvencie

               (52)

               V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška subvencií, ktoré podliehajú vyrovnávacím opatreniam, vypočítala na základe výhody priznanej príjemcovi, o ktorej sa zistilo, že existovala počas obdobia revízneho prešetrovania. V tejto súvislosti sa za čas poskytnutia výhody príjemcovi považoval čas, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V tejto chvíli indická vláda zodpovedá za odpustenie cla, ktoré predstavuje finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia.

               (53)

               V súvislosti s uvedeným sa považuje za vhodné považovať výhodu v rámci systému DEPBS ako výšku úverov získaných na všetky vývozné transakcie uskutočnené v rámci tohto systému počas ORP.

               (54)

               V prípade, že došlo k opodstatneným žiadostiam, poplatky, ktoré vznikli pri získavaní subvencie, sa odrátali od takto zriadených úverov, aby sa k výškam subvencie dospelo ako k čitateľovi podľa článku 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia.

               (55)

               V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa tieto výšky subvencie rozložili na celkový vývozný obrat počas obdobia revízneho prešetrovania ako vhodný menovateľ, pretože subvencia nezávisí od uskutočnenia vývozu a nebola priznaná v súvislosti s vyrobeným, vyprodukovaným, vyvezeným alebo prepraveným množstvom.

               (56)

               Na základe uvedených skutočností sadzba subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom pre príslušného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorý ho využíval počas ORP, predstavuje 6,9 %.

         3.4.   Systém podpory vývozu investičného tovaru (Export Promotion Capital Goods scheme, ďalej len „EPCGS“)

   a)   Právny základ

               (57)

               Podrobný opis systému EPCGS obsahuje kapitola 5 dokumentov FTP 04-09 a FTP 09-14 a kapitola 5 dokumentov HOP I 04-09 a HOP I 09-14.

         b)   Oprávnenosť

               (58)

               Na tento systém sú oprávnení výrobcovia-vývozcovia, obchodníci-vývozcovia naviazaní na podporných výrobcov a poskytovateľov služieb.

         c)   Praktické vykonávanie

               (59)

               Pod podmienkou vývoznej povinnosti môže spoločnosť doviezť investičný tovar [nový aj použitý investičný tovar (z druhej ruky) nie starší ako 10 rokov] so zníženou sadzbou cla. Na tento účel indická vláda vydáva na žiadosť a po uhradení poplatku licenciu systému EPCGS. V tomto systéme sa ukladá znížená sadzba dovozného cla vo výške 5 %, uplatniteľná na všetok investičný tovar dovezený v rámci systému. Na účely splnenia vývoznej povinnosti sa dovezený investičný tovar musí použiť na výrobu určitého množstva vyvážaného tovaru počas určitého obdobia. Podľa dokumentu FTP 09-14 sa v rámci systému EPCGS investičný tovar môže dovážať aj s nulovou sadzbou cla, ale v takom prípade je obdobie na splnenie vývoznej povinnosti kratšie.

               (60)

               Držiteľ licencie systému EPCGS môže získavať investičný tovar aj z domácich zdrojov. V takom prípade môže domáci výrobca investičného tovaru využiť výhodu na bezcolný dovoz komponentov potrebných na výrobu takéhoto investičného tovaru. Domáci výrobca si v súvislosti s dodávkou investičného tovaru držiteľovi licencie systému EPCGS alternatívne môže uplatniť nárok na výhodu pre zamýšľaný vývoz.

               (61)

               Zistilo sa, že počas ORP tento systém využívali obaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia.

         d)   Pripomienky k zisteniam

               (62)

               Po zverejnení zistení indická vláda spochybnila, že EPCGS podlieha vyrovnávacím opatreniam. Tvrdila najmä to, že subvencie v rámci EPCGS z hľadiska nákupu investičného tovaru v prípade, keď bola splnená vývozná povinnosť ešte pred ORP, by sa nemali považovať za závislé od uskutočnenia vývozu. Jeden vyvážajúci výrobca, o ktorom sa zistilo, že dostal subvencie v rámci EPCGS, tvrdil, že tieto subvencie sa nemali brať do úvahy, pretože sa nepoužili na nákup investičného tovaru použitého na výrobu príslušného výrobku.

         e)   Záver k systému EPCGS

               (63)

               V rámci systému EPCGS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a ods. 2 základného nariadenia. Zníženie cla predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže táto úľava znižuje jej príjem z cla, ktoré by v opačnom prípade bolo splatné. Okrem toho zníženie cla predstavuje výhodu pre vývozcu, pretože ušetrené clo z dovozu zlepšuje likviditu spoločnosti.

               (64)

               Tvrdenie, že subvencie v rámci EPCGS v súvislosti s nákupom investičného tovaru v prípade, keď bola vývozná povinnosť splnená ešte pred ORP, by sa nemali považovať za závislé od uskutočnenia vývozu, sa musí zamietnuť. Je skutočne nespochybniteľné, že systém EPCGS je zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, pretože takéto licencie sa nemôžu získať bez vývozného záväzku. Považuje sa preto za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. Presný čas, kedy sa vývozná povinnosť skutočne splní, nie je v tejto súvislosti relevantný. Pokiaľ ide o otázku, či sa investičný tovar použije, alebo nepoužije na výrobu príslušného výrobku, podľa odseku 5.2 dokumentu FTP 09-14 je v rámci EPCGS možný dovoz investičného tovaru na predvýrobnú, výrobnú a povýrobnú etapu (vrátane režimu „complete knock-down“ (CKD)/„ semi knock-down“ (SKD) a počítačových softvérových systémov). Je teda zrejmé, že výhody v rámci EPCGS sa vzťahujú aj na tovar, ktorý sa nepoužil na výrobu príslušného výrobku. Okrem toho sa konštatovalo, že vývozná povinnosť v rámci EPCGS je splnená na základe vývozu príslušného výrobku. Tvrdenie sa preto zamieta.

               (65)

               Systém EPCGS nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Investičný tovar nepatrí do rozsahu pôsobnosti takýchto prípustných systémov, ako sa stanovuje v prílohe I bode i) základného nariadenia, pretože sa nespotrebúva pri výrobe vývozných výrobkov.

         f)   Výpočet výšky subvencie

               (66)

               Výška subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe nezaplateného cla za dovezený investičný tovar rozloženého na obdobie, ktoré zodpovedá bežnému obdobiu odpisovania takéhoto investičného tovaru v príslušnom výrobnom odvetví. K tejto sume boli pridané úroky, aby sa zohľadnila plná hodnota zvýhodnenia v čase. Za primeranú na tento účel sa považovala komerčná úroková sadzba na pôžičky v miestnej mene v Indii v období revízneho prešetrovania.

               (67)

               V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie prepočítala na vývozný obrat počas ORP ako vhodný menovateľ, pretože subvencia závisí od uskutočnenia vývozu.

               (68)

               Sadzba subvencie zistená v súvislosti s týmto systémom počas ORP v prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavovala 0,1 % – 0,5 %.

         3.5.   Systém orientovaný na trh (Focus Market Scheme, ďalej len „FMS“)

   a)   Právny základ

               (69)

               Podrobný opis systému FMS sa nachádza v odsekoch 3.9.1 až 3.9.2.2 dokumentu FTP 04-09 a odsekoch 3.14.1 až 3.14.3 dokumentu FTP 09-14 a v odsekoch 3.20 až 3.20.3 dokumentu HOP I 04-09 a v odsekoch 3.8 až 3.8.2 dokumentu HOP I 09-14.

         b)   Oprávnenosť

               (70)

               Na takýto systém výhod je oprávnený akýkoľvek výrobca-vývozca alebo obchodník-vývozca.

         c)   Praktické vykonávanie

               (71)

               V rámci tohto systému vývoz všetkých výrobkov do krajín oznámených podľa dodatku 37(C) dokumentov HOP I 04-09 a HOP I 09-14 má nárok na úver na clo rovnajúci sa 2,5 % hodnoty FOB výrobkov vyvezených v rámci tohto systému. Určité druhy vývozných činností sú z tohto systému vylúčené, napr. vývoz dovážaného tovaru alebo prekladaného tovaru, zamýšľaný vývoz, vývoz služieb a obrat vývozu jednotiek pôsobiacich v osobitných hospodárskych zónach/jednotiek orientovaných na vývoz. Z tohto systému sú vylúčené aj určité druhy výrobkov, napr. diamanty, vzácne kovy, rudy, obilniny, cukor a ropné produkty.

               (72)

               Úvery na clo v rámci systému FMS sú voľne prevoditeľné a platné 24 mesiacov od dátumu vydania príslušného osvedčenia o nároku na úver. Môžu sa použiť na uhradenie ciel pri následných dovozoch akýchkoľvek vstupných materiálov alebo tovarov vrátane investičného tovaru.

               (73)

               Osvedčenie o nároku na úver vydáva prístav, odkiaľ sa vývoz realizoval, po zrealizovaní vývozu alebo odoslaní tovaru. Pokiaľ žiadateľ poskytne orgánom kópie úplnej príslušnej vývoznej dokumentácie (napr. vývozný príkaz, faktúry, povolenia k preprave, potvrdenia o vykonaní bankového prevodu), indická vláda nemá žiadnu právomoc rozhodovať o udelení úverov na clo.

         d)   Pripomienky k zisteniam

               (74)

               Po zverejnení zistení indická vláda vyjadrila názor, že kým nie je osvedčenie o nároku na úver predané na trhu, príjemcovi neposkytuje vonkoncom žiadnu výhodu, a preto nepodlieha vyrovnávacím opatreniam. Tvrdila, že úvery na clo v rámci systému FMS nepodliehajú vyrovnávacím opatreniam, ak sa použijú na zaplatenie cla z dovážaného tovaru, ktorý sa použije ako vstup na výrobu vyvážaných výrobkov. Spolupracujúci vyvážajúci výrobca, ktorý využil výhody v rámci systému FMS, tvrdil, že tento systém sa z geografického hľadiska týka iných krajín, a preto nemôže byť predmetom vyrovnávacích opatrení zo strany Únie.

         e)   Záver k systému FMS

               (75)

               V rámci systému FMS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a ods. 2 základného nariadenia. Úver na clo poskytnutý v rámci systému FMS predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže úver sa napokon použije na vyrovnanie dovozných ciel a tým zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by bolo v opačnom prípade splatné. Okrem toho, bez ohľadu na to, či sa osvedčenie o nároku na úver použije na vyrovnanie dovozného cla alebo či sa predá na trhu, úver na clo poskytnutý v rámci FMS poskytuje vývozcovi výhodu tým, že zvyšuje jeho likviditu.

               (76)

               Okrem toho je systém orientovaný na trh zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. Skutočnosť, že systém FMS sa nevzťahuje na krajiny Únie, nie je v rozpore ani s praktickým vykonávaním systému, ani so spôsobom, akým sa využívajú výhody zo systému FMS, ako sa uvádza v odôvodneniach 72 až 74. Preto sa toto tvrdenie muselo zamietnuť.

               (77)

               Tento systém nie je možné považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňa prísne pravidlá ustanovené v prílohe I bode i), v prílohe II (definícia a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (definícia a pravidlá náhrady vrátenia cla) základného nariadenia. Vývozca nemá žiadnu povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupným materiálom. Okrem toho neexistuje systém alebo postup, ktoré by potvrdzovali, ktoré vstupné materiály sa spotrebovali vo výrobnom procese vyvážaného výrobku, alebo či k vyššej platbe dovozného cla došlo v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca má nárok na výhody v rámci systému FMS bez ohľadu na to, či vôbec dováža nejaké vstupné materiály. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakých vstupov. Teda dokonca aj vývozcovia, ktorí obstarávajú všetky svoje vstupné materiály na miestnej úrovni a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú nárok na výhody v rámci systému FMS. Okrem toho, vývozca môže použiť úvery na clá v rámci systému FMS na účely dovozu investičného tovaru, i keď investičný tovar nie je zahrnutý do rozsahu pôsobnosti prípustných systémov vrátenia cla, ako sa stanovuje v prílohe I bode i) základného nariadenia, pretože sa nespotrebúva pri výrobe vyvážaných výrobkov.

         f)   Výpočet výšky subvencie

               (78)

               Výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam sa vypočítala za pomoci zvýhodnenia priznaného príjemcovi, pri ktorom sa zistilo počas ORP, že ho spolupracujúci vyvážajúci výrobca zaúčtoval na základe časového rozlíšenia ako príjem v čase vývoznej transakcie. V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie (čitateľ) prepočítala na celkový obrat z vývozu počas ORP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá s ohľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo prepravené množstvá.

               (79)

               Sadzba subvencie stanovená v tomto systéme počas ORP pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorý využíval tento systém, predstavuje < 0,1 %.

         3.6.   Povolenie na bezcolný dovoz (Duty Free Import Authorisation, ďalej len „DFIA“)

               (80)

               V priebehu prešetrovania sa zistilo, že spolupracujúci indickí výrobcovia nezískali počas ORP žiadne výhody v rámci systému DFIA. Pri prešetrovaní preto nebolo potrebné podrobiť tento systém ďalšej analýze.

         3.7.   Jednotky orientované na vývoz (Export Oriented Units, ďalej len „EOU“)/vývozné spracovateľské zóny (Export Processing Zones, ďalej len „EPZ“)/osobitné hospodárske zóny (ďalej len „OHZ“)

               (81)

               V priebehu prešetrovania sa zistilo, že spolupracujúci indickí výrobcovia nezískali počas ORP v rámci systému EOU/EPZ/OHZ žiadne výhody. Pri prešetrovaní preto nebolo potrebné podrobiť tento systém ďalšej analýze.

         3.8.   Systém vývozných úverov (Export Credit Scheme, ďalej len „ECS“)

   a)   Právny základ

               (82)

               Podrobnosti o tomto systéme sú uvedené v dokumente Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters [Hlavný obežník o vývozných úveroch v rupiách a v cudzej mene a zákazníckych službách pre vývozcov] DBOD č. DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10, ktorý vydala Reserve Bank of India (RBI) a ktorý je určený všetkým komerčným bankám v Indii.

         b)   Oprávnenosť

               (83)

               Vyrábajúci vývozcovia a obchodníci-vývozcovia majú nárok na tento systém.

         c)   Praktické vykonávanie

               (84)

               V rámci tohto systému RBI povinne stanovuje maximálny strop úrokových sadzieb uplatniteľný na vývozné úvery v indických rupiách, ako aj v cudzej mene, ktoré môžu komerčné banky účtovať vývozcovi. Systém vývozných úverov pozostáva z dvoch podsystémov: zo systému vývozného úveru pred odoslaním (úver na zabalenie), ktorý pokrýva úvery poskytnuté vývozcovi na financovanie nákupu, spracovania, výroby, zabalenia a/alebo odoslania tovaru pred vývozom, a systému vývozného úveru po odoslaní, v rámci ktorého sa poskytujú pôžičky na pracovný kapitál na účely financovania vývozných pohľadávok. RBI tiež usmerňuje banky, aby poskytovali určitú sumu zo svojich čistých bankových úverov na financovanie vývozu.

               (85)

               Na základe dokumentu Master Circular RBI môžu vývozcovia získať vývozné úvery so zvýhodnenými úrokovými sadzbami v porovnaní s úrokovými sadzbami uplatňovanými na bežné komerčné úvery (hotovostné úvery) stanovenými výlučne na základe trhových podmienok. Rozdiel v sadzbách by mohol byť nižší pre spoločnosti s dobrým úverovým ratingom. V skutočnosti by spoločnosti s dobrým ratingom mohli získať vývozné úvery a hotovostné úvery za rovnakých podmienok.

         d)   Záver k systému ECS

               (86)

               Zvýhodnené úrokové sadzby úveru v rámci systému ECS stanovené v dokumente Master Circular RBI uvedenom v odôvodnení 85 môžu znížiť náklady vývozcu na úroky v porovnaní s nákladmi na úvery stanovenými výlučne na základe trhových podmienok a v tomto prípade poskytnúť takémuto vývozcovi výhodu v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Financovanie vývozu nie je samo osebe bezpečnejšie ako domáce financovanie. V skutočnosti sa zvyčajne vníma ako rizikovejšie a rozsah požadovaných záruk pre určitý úver bez ohľadu na predmet financovania je výlučne obchodným rozhodnutím danej komerčnej banky. Rozdiely v sadzbách, pokiaľ ide o rôzne banky, sú výsledkom metodiky RBI spočívajúcej v stanovení maximálnych úrokových mier pre každú komerčnú banku jednotlivo. Okrem toho by komerčné banky nemuseli poskytovať požičiavateľom na účely financovania vývozu výhodnejšie úrokové sadzby na vývozné úvery v zahraničnej mene.

               (87)

               Napriek skutočnosti, že zvýhodnené úvery v rámci systému ECS poskytujú komerčné banky, toto zvýhodnenie predstavuje finančnú pomoc vlády v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že ani podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia, ani ASCM, sa na preukázanie subvencie nevyžadujú ďalšie verejné výdavky, napr. odškodnenie komerčných bánk indickou vládou, ale stačí len pokyn vlády na vykonávanie funkcií uvedených v bodoch i), ii) alebo iii) článku 3 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. RBI je orgánom verejnej moci, a preto spadá do definície pojmu „vláda“, uvedenej v článku 2 písm. b) základného nariadenia. Je stopercentným vlastníctvom vlády, sleduje ciele štátnej politiky, napr. menovej politiky, a členov jej vedenia vymenúva indická vláda. RBI dáva pokyny súkromným subjektom v zmysle druhej zarážky článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia, keďže komerčné banky sú viazané podmienkami, ktoré im ukladá, okrem iného pokiaľ ide o maximálne stropy úrokových sadzieb na vývozné úvery povinne predpísané v dokumente Master Circular RBI a v ustanoveniach RBI, podľa ktorých komerčné banky musia poskytovať určitú sumu zo svojich čistých bankových úverov na financovanie vývozu. Komerčným bankám tak ukladá povinnosť vykonávať funkcie uvedené v článku 3 ods. 1 písm. a) bode i) základného nariadenia, v tomto prípade poskytovať pôžičky vo forme zvýhodneného financovania vývozu. Takýto priamy prevod finančných prostriedkov vo forme pôžičiek za určitých podmienok by za normálnych okolností plnila vláda a prax sa v žiadnom smere nelíši od bežnej praxe vlád v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia. Táto subvencia sa považuje za špecifickú a podliehajúcu vyrovnávacím opatreniam, pretože zvýhodnené úrokové sadzby sú k dispozícii len v súvislosti s financovaním vývozných transakcií, a sú teda podmienené uskutočnením vývozu podľa článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia.

         e)   Výpočet výšky subvencie

               (88)

               Výška subvencie sa vypočítala na základe rozdielu medzi úrokmi zaplatenými za vývozné úvery využité počas ORP a úrokovou sadzbou, ktorá by bola splatná za bežné komerčné úvery využívané jediným spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, ktorý využil tento systém. Táto výška subvencie (čitateľ) sa prepočítala na celkový obrat z vývozu počas ORP ako príslušný menovateľ v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá so zreteľom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo prepravené množstvá.

               (89)

               Sadzba subvencie zistená v súvislosti s týmto systémom počas ORP pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorý využil tento systém, bola zanedbateľná.

         3.9.   Systém oslobodenia od dane z príjmu (Income Tax Exemption Scheme, ďalej len „ITES“)

               (90)

               V priebehu prešetrovania sa zistilo, že spolupracujúci indickí výrobcovia nezískali počas ORP žiadne výhody v rámci systému oslobodenia od dane z príjmu. Pri prešetrovaní preto nebolo potrebné podrobiť tento systém ďalšej analýze.

         3.10.   Stimulačný systém pre priemysel štátu Pandžáb

               (91)

               V priebehu prešetrovania sa zistilo, že spolupracujúci indickí výrobcovia nezískali počas ORP žiadne výhody v rámci stimulačného systému pre priemysel štátu Pandžáb. Pri prešetrovaní preto nebolo potrebné podrobiť tento systém ďalšej analýze.

         3.11.   Stimulačný systém pre priemysel štátu Gudžarát

               (92)

               V priebehu prešetrovania sa zistilo, že spolupracujúci indickí výrobcovia nezískali počas ORP žiadne výhody v rámci stimulačného systému pre priemysel štátu Gudžarát. Pri prešetrovaní preto nebolo potrebné podrobiť tento systém ďalšej analýze.

         3.12.   Výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam

               (93)

               Výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam stanovená v súlade s ustanoveniami základného nariadenia, vyjadrená ad valorem, sa pre prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov pohybuje od 7,5 % do 12,4 %. Táto výška subvencie prekračuje minimálnu prahovú hodnotu uvedenú v článku 14 ods. 5 základného nariadenia.

               (94)

               Preto sa usudzuje, že podľa článku 18 základného nariadenia poskytovanie subvencií počas ORP pokračovalo.

         3.13.   Závery o pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu subvencovania

               (95)

               V súlade s článkom 18 ods. 2 základného nariadenia sa preskúmalo, či by uplynutie platnosti platných opatrení pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu subvencovania.

               (96)

               V tejto súvislosti sa pripomína, že spolupracovali len dvaja zo známych vyvážajúcich výrobcov príslušného výrobku. Na základe dostupných štatistických informácií z Indie a Únie nie je možné stanoviť podiel týchto vývozcov na celkovom predaji indických vyvážajúcich výrobcov príslušného výrobku v Únii. Tieto štatistické údaje však naznačujú, že existujú ďalší výrobcovia, ktorí by príslušný výrobok mohli predávať Únii.

               (97)

               Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia počas ORP naďalej využívali výhody subvencovania podliehajúceho vyrovnávacím opatreniam zo strany indických orgánov. Analyzované systémy subvencovania poskytujú opakované výhody a neexistujú žiadne náznaky toho, že by sa tieto programy mali v blízkej budúcnosti postupne ukončiť alebo zmeniť, alebo že by spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia prestali využívať výhody z týchto systémov.

               (98)

               Nie sú k dispozícii žiadne informácie nasvedčujúce tomu, že by ostatní vyvážajúci výrobcovia nepokračovali vo využívaní výhod analyzovaných subvenčných systémov. Preto sa dospelo k záveru, že subvencovanie na celoštátnej úrovni pokračovalo.

               (99)

               Vzhľadom na opísané zistenia sa usudzuje, že subvencovanie počas ORP pokračovalo a pravdepodobne by pokračovalo aj v budúcnosti.

         4.   VÝROBA V ÚNII

               (100)

               V období revízneho prešetrovania v Únii vyrábali podobný výrobok títo výrobcovia: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA a Antibioticos S.A. Sandoz a DSM požiadali o preskúmanie pred uplynutím platnosti platných antisubvenčných opatrení. Na určenie celkovej výroby v Únii sa použili všetky dostupné informácie o výrobcoch z Únie vrátane informácií uvedených v podnete a údajov zhromaždených od výrobcov z Únie pred začatím a po začatí revízneho prešetrovania. Na tomto základe sa celková výroba v Únii počas ORP odhadovala na 7 093 ton.

               (101)

               Výrobcovia z Únie, ktorí pokrývajú celkovú výrobu v Únii, predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 9 ods. 1 základného nariadenia a ďalej sa uvádzajú ako výrobné odvetvie Únie. Keďže podobný výrobok, ktorý vyrábajú všetci traja výrobcovia z Únie, ktorí počas ORP vyplnili dotazník, predstavoval až 95 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii, údaje o týchto výrobcoch sa považujú za reprezentatívne pre celé výrobné odvetvie Únie.

         5.   SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE

   5.1.   Predbežná poznámka

               (102)

               Na analýzu objemu dovozu a cenových trendov sa použili štatistiky Eurostatu o dovoze pre kódy TARIC 2941101010, 2941102010 a 2941900030 za roky 2007 a 2008 a kódy TARIC 2941100010 a 2941900030 za rok 2009 a nasledujúce roky, uplatniteľné počas posudzovaného obdobia.

               (103)

               Berúc do úvahy počet výrobcov v Únii a skutočnosť, že jeden výrobca z Únie vyrábal podobný výrobok na základe dohody o spracovaní za poplatok s iným výrobcom, informácie o výrobnom odvetví Únie sa tam, kde je to potrebné, uvádzajú len ako ukazovatele alebo rozpätia s cieľom chrániť dôvernosť údajov.

         5.2.   Spotreba na trhu Únie

               (104)

               Výrobné odvetvie Únie predáva podobný výrobok neprepojeným zákazníkom a predáva/prevádza ho prepojeným spoločnostiam na ďalšie priame druhotné spracovanie.

               (105)

               Predaj nezávislým subjektom sa považoval za predaj na voľnom trhu. Predaj/prevod prepojeným subjektom sa považoval za využitie na vlastnú spotrebu.

               (106)

               Do výpočtu zrejmej spotreby príslušného výrobku a podobného výrobku v Únii Komisia pridala:

                           —

                           objem celkového dovozu prešetrovaného výrobku do Únie podľa údajov Eurostatu,

                           —

                           objem predaja podobného výrobku v Únii vyrobeného výrobným odvetvím Únie,

                           —

                           objem použitia podobného výrobku na vlastnú spotrebu výrobného odvetvia Únie a

                           —

                           odhad predaja podobného výrobku v Únii ostatnými známymi výrobcami z Únie.

               (107)

               Treba poznamenať, že s cieľom predísť dvojitému započítaniu objemu predaja, bol z uvedeného výpočtu vylúčený predaj uskutočnený medzi dvoma výrobcami z Únie na základe dohody o spracovaní za poplatok.

               (108)

               Na tomto základe sa spotreba príslušného výrobku a podobného výrobku v Únii počas posudzovaného obdobia postupne zvýšila o 28 %:

                           Spotreba (v tonách)

                           2007

                           2008

                           2009

                           ORP

                           Príslušný výrobok a podobný výrobok

                           6 601

                           7 021

                           7 783

                           8 423

                           Index

                           100

                           106

                           118

                           128

         5.3.   Dovoz z Indie

   5.3.1.   Objem, podiel na trhu a ceny dovozu z Indie

               Dovoz (v tonách)

               2007

               2008

               2009

               ORP

               Dovoz príslušného výrobku určeného do voľného obehu

               32,6

               16,1

               1,9

               1,4

               Index

               100

               49

               6

               4

               Dovoz príslušného výrobku v režime aktívneho zušľachťovacieho styku

               45,5

               3,7

               15,5

               14,5

               Index

               100

               8

               34

               32

               (109)

               Podľa údajov Eurostatu sa objem dovozu príslušného výrobku z Indie určeného do voľného obehu znížil počas posudzovaného obdobia o 96 %. V roku 2008 sa pozoroval výrazný pokles o 51 percentuálnych bodov, v roku 2009 nasledoval ďalší pokles o 43 percentuálnych bodov a počas ORP o dva percentuálne body.

               (110)

               Mierne odlišný trend sa pozoroval v prípade dovozu v režime aktívneho zušľachťovacieho styku, ktorý je oslobodený od vyrovnávacích ciel a colných poplatkov. Po počiatočnom poklese dovozu o 92 % v rokoch 2007 až 2008 sa dovoz v roku 2009 zvýšil a počas ORP zostal relatívne stabilný.

                           Priemerná dovozná cena (EUR/t)

                           2007

                           2008

                           2009

                           ORP

                           Dovoz príslušného výrobku určeného do voľného obehu

                           25 863

                           28 934

                           34 758

                           19 200

                           Index

                           100

                           112

                           134

                           74

                           Dovoz príslušného výrobku v režime aktívneho zušľachťovacieho styku

                           35 616

                           37 443

                           30 894

                           30 044

                           Index

                           100

                           105

                           87

                           84

               (111)

               Priemerná dovozná cena príslušného výrobku z Indie určeného do voľného obehu sa v rokoch 2007 až 2009 zvýšila o 34 %, potom počas ORP prudko klesla na úroveň o 26 % nižšiu ako v roku 2007. Klesajúci trend zaznamenala aj cena dovozu v režime aktívneho zušľachťovacieho styku, ktorá sa počas posudzovaného obdobia znížila o 16 %. Rozdiel v cenových trendoch medzi týmito dvoma dovoznými režimami možno vysvetliť odlišným typom hlavného dovážaného príslušného výrobku, t. j. cefalexínu, ktorý je relatívne drahší ako iné typy.

                           Podiel dovozu z Indie na trhu

                           2007

                           2008

                           2009

                           ORP

                           Dovoz príslušného výrobku určeného do voľného obehu

                           0,5 %

                           0,2 %

                           0,0 %

                           0,0 %

                           Index

                           100

                           46

                           5

                           3

                           Dovoz príslušného výrobku v režime aktívneho zušľachťovacieho styku

                           0,7 %

                           0,1 %

                           0,2 %

                           0,2 %

                           Index

                           100

                           8

                           29

                           25

               (112)

               Trhový podiel dovozu z Indie určeného do voľného obehu alebo vyhotoveného v režime aktívneho zušľachťovacieho styku bol počas posudzovaného obdobia veľmi nízky a v oboch prípadoch klesol.

               (113)

               Jeden výrobca z Únie uviedol, že indický dovoz, ktorý bol založený na údajoch Eurostatu, bol odhadnutý nesprávne, pretože indické vývozné štatistiky uvádzajú vyšší objem vývozu ako štatistické údaje Eurostatu. V tejto súvislosti treba poznamenať, že používanie údajov Eurostatu ako základu pre štatistiky dovozu je bežnou praxou Komisie. Ďalej sa konštatuje, že indické vývozné štatistiky neuvádzajú konečné miesto určenia vývozu ani to, či tovar skutočne vstúpi do Únie. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.

         5.3.2.   Podhodnotenie cien

               (114)

               Vzhľadom na mimoriadne malé množstvo dovozu z Indie, ktorý vstúpil do voľného obehu na trhu Únie, nebolo možné urobiť zmysluplný záver o podhodnotení cien. Pokiaľ ide o dovoz v režime aktívneho zušľachťovacieho styku, zistené rozpätie podhodnotenia cien bolo záporné. Objem tohto dovozu bol však menej ako desať ton a dovoz sa týkal len jedného typu výrobku (cefalexín), ktorý je zároveň najdrahším a menej zastúpeným typom výrobku na trhu. Preto sa usúdilo, že transakčné údaje týkajúce sa dovozu v režime aktívneho zušľachťovacieho styku neboli reprezentatívne na účely zmysluplného výpočtu podhodnotenia cien a neboli vhodné na ďalšiu analýzu.

               (115)

               Jeden výrobca z Únie uviedol, že oddelená analýza dvoch kategórií dovozov, t. j. dovozu do režimu voľného obehu a dovozu do režimu aktívneho zušľachťovacieho styku, nie je v súlade s prístupom použitým pri predchádzajúcom postupe preskúmania, a je v rozpore aj s dôsledne uplatňovanou praxou Komisie.

               (116)

               V tejto súvislosti treba pripomenúť, že podľa záveru uvedeného v odôvodnení 115 množstvá dovezené buď v rámci režimu aktívneho zušľachťovacieho styku, alebo do režimu voľného obehu neboli dostatočné na to, aby umožnili urobiť zmysluplné závery. Vzhľadom na nízku úroveň súhrnného objemu sa tento záver rovnako vzťahuje na uvedený objem.

         5.4.   Dovoz z ostatných tretích krajín

               Dovoz z tretích krajín

               2007

               2008

               2009

               ORP

               Objem (v tonách)

               Singapur

               1 557,7

               1 448,2

               2 030,5

               2 425,3

               Index

               100

               93

               130

               156

               Čína

               487,6

               622,5

               1 176,9

               1 234,7

               Index

               100

               128

               241

               253

               Omán

               373,4

               438,5

               301,7

               287,9

               Index

               100

               117

               81

               77

               Ostatné tretie krajiny

               67,8

               327,5

               74,2

               73,2

               Index

               100

               483

               109

               108

               Spolu

               2 486,5

               2 836,7

               3 583,3

               4 021,1

               Index

               100

               114

               144

               162

               (117)

               Dovoz prešetrovaného výrobku z iných krajín, ako je India, sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 62 %, a jeho podiel na trhu prudko stúpol o viac ako 10 percentuálnych bodov zo 37,6 % na 47,7 %, čo sa časovo zhodovalo s nárastom spotreby na trhu Únie. Spomedzi vyvážajúcich krajín boli hlavnými dodávateľmi na trh Únie Singapur, Čína a Omán.

                           Priemerná dovozná cena za tonu (EUR)

                           2007

                           2008

                           2009

                           ORP

                           Singapur

                           44 218

                           36 590

                           27 007

                           22 485

                           Index

                           100

                           83

                           61

                           51

                           Čína

                           29 515

                           26 622

                           21 224

                           20 683

                           Index

                           100

                           90

                           72

                           70

                           Omán

                           29 875

                           27 665

                           23 440

                           22 597

                           Index

                           100

                           93

                           78

                           76

                           Ostatné tretie krajiny

                           38 324

                           35 987

                           45 628

                           46 938

                           Index

                           100

                           94

                           119

                           122

                           Spolu

                           39 020

                           32 953

                           25 193

                           22 385

                           Index

                           100

                           84

                           65

                           57

               (118)

               Priemerné dovozné ceny z tretích krajín v posudzovanom období významne klesli, a to o 43 %. Hoci ceny hlavných vyvážajúcich krajín (Singapur, Čína a Omán) za výrobok rovnakého druhu boli počas ORP nižšie ako ceny v Únii približne o 20 % a objem dovozu možno považovať za významný, dovoz s takouto nízkou cenou nemal zjavný vplyv na ziskovosť výrobného odvetvia Únie.

               (119)

               Jeden výrobca z Únie tvrdil, že v analýze trendov priemernej ceny dovozu sa mali brať do úvahy aj rôzne typy výrobkov. V tejto súvislosti treba poznamenať, že v súlade s bežnou praxou analýza vývoja cien sa musí okrem iného robiť na základe príslušného výrobku bez ohľadu na podiel jednotlivých typov výrobkov. Ďalej sa konštatuje, že v tomto prípade sa nevyvodil žiadny záver z vývoja cien dovozu z tretích krajín počas posudzovaného obdobia. Uvedené tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.

               (120)

               Všetci výrobcovia z Únie tvrdili, že dovoz, vrátane dovozu z Číny a Ománu, tvorí najmä trihydrát amoxicilínu na veterinárne použitie, čo sa malo brať do úvahy pri analýze vyššie uvedených cien. V tejto súvislosti sa konštatuje, že skúmaný výrobok zahŕňa antibiotiká pre humánne aj veterinárne použitie. Okrem toho informácie poskytnuté na podporu tohto tvrdenia neboli podložené dôkazmi. Uvedené tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.

               (121)

               Jeden výrobca z Únie spochybnil základ, na akom sa v ORP robilo porovnávanie cien trihydrátu amoxicilínu a trihydrátu ampicilínu, vzhľadom na skutočnosť, že v údajoch Eurostatu sa tieto dva typy výrobkov nerozlišujú. Keďže sa v tejto súvislosti zistilo, že ceny týchto dvoch typov výrobkov vo výrobnom odvetví Únie sú podobné, súhrnné porovnávanie cien bolo opodstatnené.

               (122)

               Pokiaľ ide o dovoz zo Singapuru, všetci výrobcovia z Únie tvrdili, že sa realizoval za transferové ceny medzi prepojenými stranami. Za týchto okolností by zahrnutie týchto dovozov mohlo skresliť priemerné ceny dovozu z ostatných tretích krajín. Treba poznamenať, že keby sa tieto dovozy vylúčili z cenového porovnania, uvedené zistenie vo vzťahu k rozpätiu podhodnotenia cien by sa významne nezmenilo, a že záver, podľa ktorého dovoz za nízke ceny nemal vplyv na ziskovosť odvetvia Únie by bol aj naďalej platný.

         5.5.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

               (123)

               Zistilo sa, že pokiaľ ide o nasledujúce hospodárske ukazovatele týkajúce sa výrobného odvetvia Únie, účelná analýza a hodnotenie sa musí zamerať na situáciu na voľnom trhu: objem predaja a predajné ceny na trhu Únie, podiel na trhu a ziskovosť. Kde to bolo možné a odôvodniteľné, tieto zistenia sa následne porovnali s údajmi o trhu vlastnej spotreby, aby sa poskytol úplný obraz o situácii výrobného odvetvia Únie.

               (124)

               Pokiaľ však ide o ostatné hospodárske ukazovatele, na základe prešetrovania sa zistilo, že by sa dali primerane preskúmať iba pri zohľadnení celej činnosti. Výroba (pre trh vlastnej spotreby aj pre voľný trh), kapacita, využitie kapacity, investície, zásoby, zamestnanosť, produktivita, mzdy, rast, schopnosť zvyšovať základné imanie skutočne závisia od celkovej aktivity bez ohľadu na to, či je výroba určená na vlastnú spotrebu, alebo sa predáva na voľnom trhu.

               (125)

               Vychádzajúc z pripomienok jedného výrobcu z Únie ku konečným informáciám o skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa navrhlo ukončenie konania, sa opravili niektoré hospodárske ukazovatele v nasledujúcich odôvodneniach. Charakter týchto zmien nevyžadoval zmenu záveru o situácii výrobného odvetvia Únie.

         5.5.1.   Výroba, kapacita a využitie kapacity

               2007

               2008

               2009

               ORP

               Index – kapacita

               100

               100

               104

               107

               Index – výroba

               100

               95

               96

               98

               Index – využitie kapacity

               100

               95

               92

               91

               (126)

               Výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie bola v rokoch 2007 a 2008 stabilná, v rokoch 2008 až 2009 vzrástla o 4 %, a počas ORP sa zvýšila o ďalšie 3 percentuálne body.

               (127)

               Objem výroby však nevykazoval rovnaký nárast vzhľadom na nepredvídané technické ťažkosti jedného výrobcu z Únie v roku 2008, keď objem výroby klesol o 5 %, a do ORP sa postupne zotavoval.

               (128)

               V dôsledku zvyšovania výrobnej kapacity v kombinácii s malým poklesom výroby sa miera využívania kapacity v posudzovanom období postupne znižovala a počas ORP sa dostala na úroveň o 9 % nižšiu ako v roku 2007.

         5.5.2.   Objem predaja, predajné ceny, podiel na trhu

   5.5.2.1.

               Predaj neprepojeným stranám v Únii

               2007

               2008

               2009

               ORP

               Index – objem

               100

               97

               93

               99

               Index – priemerná predajná cena

               100

               121

               104

               104

               Index – podiel na trhu

               100

               90

               79

               78

               (129)

               Objem predaja výrobného odvetvia Únie neprepojeným stranám bol počas ORP o niečo nižší ako v roku 2007, v roku 2009 klesol o 7 % a počas ORP sa zvýšil o šesť percentuálnych bodov.

               (130)

               Priemerná predajná cena výrobného odvetvia Únie na trhu Únie sa v posudzovanom období zvýšila o 4 %. Ceny najprv prudko stúpli o 21 % v roku 2008, potom klesli o 17 percentuálnych bodov v roku 2009 a počas ORP zostali stabilné.

               (131)

               Jeden výrobca z Únie tvrdil, že vplyv dovozu z Indie na ceny vo výrobnom odvetví Únie nebol správne vyhodnotený. V tejto súvislosti sa predovšetkým konštatuje, že sa nezistilo žiadne podhodnotenie cien, ako sa uvádza v odôvodnení 115. Okrem toho, ako sa uvádza v predchádzajúcom odôvodnení, ceny výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 4 %. Za týchto okolností sa usudzuje, že dovoz z Indie nemal žiadny negatívny vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie.

               (132)

               Pokles predaja neprepojeným stranám na trhu Únie sa odrazil vo vývoji podielu na trhu, ktorý počas ORP klesol v porovnaní s rokom 2007 o 22 percentuálnych bodov.

         5.5.2.2.

               Trh vlastnej spotreby v Únii

               2007

               2008

               2009

               ORP

               Index – objem

               100

               115

               122

               128

               Index – priemerná predajná cena predajov prepojeným spoločnostiam

               100

               100

               111

               110

               Index – podiel na trhu

               100

               109

               104

               100

               (133)

               Zatiaľ čo objem predaja výrobného odvetvia Únie neprepojeným stranám počas posudzovaného obdobia klesal aj napriek rastúcemu dopytu, predaj prepojeným spoločnostiam vzrástol o 28 %.

               (134)

               Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu vlastnej spotreby sa zvýšil o 9 percentuálnych bodov v roku 2008 a potom postupne klesal až na úroveň roku 2007.

         5.5.2.3.

               Predaj neprepojeným stranám, predaj prepojeným spoločnostiam a využitie na vlastnú spotrebu

               2007

               2008

               2009

               ORP

               Index – objem

               100

               107

               108

               114

               Index – podiel na trhu

               100

               100

               92

               90

               (135)

               Trhový podiel výrobného odvetvia Únie ako celku sa meral na základe súčtu objemu voľného trhu a trhu vlastnej spotreby v Únii. Hoci tento objem vzrástol v posudzovanom období o 14 %, podiel na trhu výrobného odvetvia Únie sa znížil o 10 percentuálnych bodov, keď spotreba na trhu vzrástla za rovnaké obdobie o 28 %. To naznačuje, že výrobné odvetvie Únie nemalo výhody z rastu spotreby.

         5.5.3.   Zásoby

               Zásoby

               2007

               2008

               2009

               ORP

               Index – objem

               100

               74

               63

               46

               (136)

               Úroveň zásob sa v období od roku 2007 do konca ORP znížila o 54 %, čo možno pripísať najmä zvýšeniu dopytu v oblasti vlastnej spotreby.

         5.5.4.   Ziskovosť

   5.5.4.1.

               Ziskovosť na voľnom trhu

               2007

               2008

               2009

               ORP

               Index

               100

               447

               218

               253

               (137)

               Ziskovosť predaja výrobného odvetvia Únie neprepojeným stranám na trhu Únie sa počas ORP významne zvýšila o 153 percentuálnych bodov. Tento vývoj možno vysvetliť priemerným nárastom cien o 2 % a znížením výrobných nákladov. V porovnaní so ziskovým rozpätím dosiahnutým v období revízneho prešetrovania pri poslednom prešetrovaní pred uplynutím platnosti sa zisk zvýšil o viac ako 400 percentuálnych bodov.

               (138)

               Je potrebné poznamenať, že s výnimkou roku 2007 miera zisku výrobného odvetvia Únie presiahla v priebehu posudzovaného obdobia cieľovú mieru zisku stanovenú počas predchádzajúceho preskúmania pred uplynutím platnosti, t. j. 10 % (cieľový zisk).

               (139)

               Dvaja výrobcovia z Únie tvrdili, že ziskovosť nebola správne posúdená, pretože zisk dosiahnutý prepojenými dodávateľmi na dodávateľskom trhu bol odpočítaný od ich nákladov. V tejto súvislosti je ustálenou praxou odpočítať zisky dosiahnuté prepojenými stranami zapojenými do produkcie surovín. Za týchto okolností sa musel tento argument zamietnuť.

         5.5.4.2.

               Ziskovosť predaja prepojeným spoločnostiam

               2007

               2008

               2009

               ORP

               Index

               100

               55

               153

               151

               (140)

               Ziskovosť predaja výrobného odvetvia Únie prepojeným spoločnostiam sa počas ORP zvýšila o 51 %. Tento vývoj možno do značnej miery pripísať priemernému nárastu cien o 10 %. Avšak keďže tento cenový trend vychádza z transferových cien, z uvedených skutočností nemožno urobiť žiadny zmysluplný záver.

         5.5.5.   Investície, návratnosť investícií, peňažný tok a schopnosť zvyšovať základné imanie

               2007

               2008

               2009

               ORP

               Index – investície

               100

               246

               342

               129

               Index – návratnosť investícií

               100

               233

               52

               62

               Index – peňažný tok

               100

               236

               83

               107

               (141)

               Počas posudzovaného obdobia vzrástli investície. Investície súviseli so zvyšovaním výrobnej kapacity s cieľom dodávať na trh vlastnej spotreby aj na voľný trh.

               (142)

               Pri prešetrovaní sa tiež ukázalo, že návratnosť investícií, t. j. čistý zisk z výrobku pred zdanením vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investičného majetku priradeného k tomuto výrobku, sa v posudzovanom období znížila.

               (143)

               Peňažný tok sa v posudzovanom období zvýšil o 7 %, pretože pokles ziskovosti bolo možné vykompenzovať znížením zásob v druhej polovici posudzovaného obdobia.

         5.5.6.   Zamestnanosť, produktivita a mzdy

               2007

               2008

               2009

               ORP

               Index – zamestnanosť

               100

               106

               111

               109

               Index – produktivita

               100

               89

               87

               89

               Index – mzdy

               100

               104

               106

               106

               (144)

               Zamestnanosť počas posudzovaného obdobia vzrástla o 9 % úmerne k investíciám do výrobných kapacít, aj keď priemerná mzda sa zvýšila iba o 6 %. Produktivita práce sa celkovo znížila o 11 % po nečakaných technických problémoch, ktorým čelil jeden výrobca z Únie.

         5.5.7.   Výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam a zotavenie sa zo subvencovania v minulosti

               (145)

               Vzhľadom na objem subvencovaných dovozov z Indie vplyv skutočnej výšky subvencovania nemožno považovať za významný.

               (146)

               Situácia výrobného odvetvia Únie sa od posledného revízneho prešetrovania a v posudzovanom období sa výrazne zlepšila. Preto možno usudzovať, že výrobnému odvetviu Únie sa podarilo úplne zotaviť z minulého subvencovania.

         5.6.   Záver o hospodárskej situácii výrobného odvetvia Únie

               (147)

               Od roku 2007 do obdobia revízneho prešetrovania bol objem subvencovaného dovozu príslušného výrobku zanedbateľný. S výnimkou niektorých ukazovateľov ujmy, ako je podiel na trhu, objem výroby a návratnosť investícií, väčšina ukazovateľov ujmy, vrátane zisku (+ 153 %), predajnej ceny (+ 4 %), objemu predaja (+ 14 %), zamestnanosti (+ 10 %) a investícií (+ 29 %) sa v posudzovanom období vyvíjala priaznivo. Okrem roku 2007, úrovne zisku dosahované na trhu Únie presahovali cieľové ziskové rozpätie zistené pri predchádzajúcom preskúmaní pred uplynutím platnosti, t. j. 10 %. Pozitívny trend, ktorý vykazuje prevažná väčšina ukazovateľov, je hlavne výsledkom spoľahlivosti výrobného odvetvia Únie a dlhodobého vzťahu so zákazníkmi, ktorý si výrobné odvetvie Únie v priebehu uplynulých rokov vybudovalo, ale aj cenovej úrovne, ktorú sa mu podarilo dosiahnuť na trhu.

               (148)

               Jeden výrobca z Únie tvrdil, že analýza vývoja cien a zisku by mala zohľadniť nedostatok surovín v rokoch 2007 a 2008. Tvrdilo sa, že tento nedostatok mal za následok mimoriadny rast cien a ziskov v roku 2008 a v istej obmedzenej miere aj v roku 2009. V tejto súvislosti, ako vidno z tabuliek 5.5.2.1 a 5.5.4.1, mimoriadna úroveň cien aj zisku sa zaznamenala len v roku 2008. Zdá sa, že miera zisku dosiahnutá v roku 2009 a počas ORP už nebola ovplyvnená nedostatkom surovín. Záver uvedený v odôvodnení 139, podľa ktorého zisk počas celého posudzovaného obdobia bol vyšší ako cieľový zisk, je platný aj naďalej.

               (149)

               Pokiaľ ide o predaj prepojeným spoločnostiam, možnosť výrobného odvetvia Únie predať časť svojej produkcie na trhu vlastnej spotreby zabezpečila vysokú úroveň využitia kapacít a umožnila výrobnému odvetviu znížiť fixné náklady a udržať si konkurencieschopnosť z hľadiska nákladov.

               (150)

               Vzhľadom na priaznivý vývoj ukazovateľov týkajúcich sa výrobného odvetvia Únie sa na záver usudzuje, že výrobné odvetvie Únie počas posudzovaného obdobia neutrpelo žiadnu závažnú ujmu.

         5.7.   Účinok subvencovaných dovozov

               (151)

               Vzhľadom na nízke objemy príslušného výrobku, ktoré boli v posudzovanom období dovezené do Únie, subvencovaný dovoz nemal negatívny vplyv na výkonnosť výrobného odvetvia Únie. V skutočnosti, ako už bolo uvedené, sa usudzuje, že výrobné odvetvie v posudzovanom období neutrpelo značnú ujmu.

         6.   PRAVDEPODOBNOSŤ OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY

               (152)

               Treba pripomenúť, že výrobné odvetvie Únie neutrpelo v posudzovanom období značnú ujmu, pretože väčšina ukazovateľov ujmy počas tohto obdobia vykazovala pozitívny vývoj. V súlade s článkom 18 ods. 2 základného nariadenia sa preto skúmalo, či ukončenie platnosti platných opatrení by pravdepodobne viedlo k opakovanému výskytu ujmy.

         6.1.   Voľná kapacita v príslušnej krajine

               (153)

               Prešetrovaním sa ukázalo, že využitie kapacít všetkých troch spolupracujúcich indických výrobcov dosiahlo počas ORP veľmi vysokú úroveň. Na tomto základe sa zdá, že voľné kapacity, ktoré by pri neexistencii opatrení mohli byť presmerované na trh Únie, sú obmedzené.

               (154)

               Po zverejnení zistení viacerí výrobcovia z Únie tvrdili, že voľné kapacity v Indii boli sú, a že miera využívania kapacít spolupracujúcimi indickými vyvážajúcimi výrobcami nereprezentovala indický sektor ako celok. Jeden výrobca z Únie dokonca tvrdil, že voľné kapacity siedmich vedúcich indických vývozcov by predstavovali objem, ktorý značne prevyšuje spotrebu na voľnom trhu Únie.

               (155)

               V tejto súvislosti treba predovšetkým zdôrazniť, že miera využívania kapacít všetkých troch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa vypočítala ako vážený priemer založený na overených údajoch a špecificky sa vzťahujúci na príslušný výrobok. Okrem toho všetci traja príslušní spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia boli veľkými výrobcami a patrili k siedmim indickým vývozcom, ktorých sťažovateľ označoval za vedúcich. Naopak, údaje o voľnej kapacite týchto siedmich indických výrobcov predložené výrobcami z Únie boli založené najmä na „znalosti trhu“ a hoci sa to výslovne požadovalo, nebolo možné ich podložiť spoľahlivými konkrétnymi dôkazmi. Z tohto dôvodu sa táto informácia nemohla brať do úvahy a potvrdilo sa, že na základe overených údajov sa zdá, že voľné indické kapacity sú obmedzené.

         6.2.   Vývozné praktiky indických vyvážajúcich výrobcov

               (156)

               Na základe údajov z indických oficiálnych štatistík sa zistilo, že ceny vývozu na desať hlavných vývozných trhov Indie boli v priemere asi o 20 % nižšie, ako boli počas ORP predajné ceny výrobného odvetvia Únie na trhu Únie. Tieto indické vývozné ceny boli v súlade s cenami ostatných hlavných hráčov na trhu Únie, ako je uvedené v odôvodnení 119. Zistilo sa, že dovoz za nízke ceny z týchto iných krajín nemal počas posudzovaného obdobia negatívny vplyv na výkonnosť výrobného odvetvia Únie. Za týchto okolností sa dospelo k záveru, že v prípade, že by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, indické vývozné ceny by pravdepodobne nespôsobili ujmu výrobnému odvetviu Únie, ktoré už teraz čelí konkurencii z iných vyvážajúcich krajín používajúcich rovnaké cenové praktiky bez toho, aby utrpelo značnú ujmu.

               (157)

               Dvaja výrobcovia z Únie vyslovili aj názor, že keby sa ukončila platnosť opatrení, indickí výrobcovia by presmerovali vývoz, ktorý v súčasnosti predávajú na iných trhoch, do Únie vzhľadom na cenovú atraktívnosť trhu Únie. Predovšetkým sa konštatuje, že keby mali indickí výrobcovia presmerovať svoj vývoz do Únie, vstúpili by do súťaže s ďalšími tretími krajinami, ktoré už teraz vyvážajú značné množstvá do Únie. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 119, dospelo sa k záveru, že dovoz z tretích krajín pri cenách podobných indickým vývozným cenám na ostatné trhy neovplyvnil výkonnosť výrobného odvetvia Únie. Na tomto základe sa usudzuje, že keby sa objem indického vývozu do Únie zvýšil pri cenách podobných cenám na ostatných vývozných trhoch, výrobné odvetvie Únie by neutrpelo žiadnu značnú ujmu.

               (158)

               Dvaja výrobcovia z Únie taktiež tvrdili, že skutočnosť, že v USA bol uložený zákaz dovozu z určitých výrobných zariadení na výrobu antibiotík v Indii, by mala za následok presmerovanie ďalších množstiev na trh Únie. V tejto súvislosti však naďalej platia závery o možnom presmerovaní vývozu uvedené v predchádzajúcom odôvodnení.

         6.3.   Trh vlastnej spotreby

               (159)

               Kým trh vlastnej spotreby predstavoval 50 až 60 % voľného trhu a trhu vlastnej spotreby výrobného odvetvia Únie v posudzovanom období, spotreba na trhu vlastnej spotreby výrobného odvetvia Únie vzrástla za rovnaké obdobie o viac ako 20 %. So zreteľom na vlastnosti a veľkosť tohto trhu sa usudzuje, že v prípade, keby sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, trh vlastnej spotreby by nebol ovplyvnený pravdepodobným nárastom indického vývozu, a preto by aj naďalej zabezpečoval vysokú mieru využitia kapacity a úspory z rozsahu pre výrobné odvetvie Únie.

         6.4.   Záver o pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy

               (160)

               Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že keby sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, subvencovaný dovoz z Indie by pravdepodobne nespôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie, pretože väčšina ukazovateľov ujmy zaznamenala v posudzovanom období priaznivý vývoj aj napriek významnému a rastúcemu dovozu z iných krajín, ktorého cena bola stanovená podobne ako cena indického vývozu do iných krajín. Preto sa vyvodil záver, že v prípade uplynutia platnosti opatrení sa značná ujma pravdepodobne nebude opakovať.

         7.   ZÁUJEM ÚNIE

               (161)

               Jeden výrobca z Únie tvrdil, že sa mala urobiť analýza testu záujmu Únie. Keďže sa v tejto súvislosti dospelo k záveru, že opakovanie výskytu ujmy nie je pravdepodobné, test záujmu Únie by neslúžil žiadnemu účelu. Vzhľadom na tieto okolnosti sa toto tvrdenie zamietlo.

         8.   OSOBITNÉ MONITOROVANIE

               (162)

               Vzhľadom na zistenie týkajúce sa pravdepodobnosti pokračovania subvencií uvedené v odôvodnení 100 a jeho vplyvu na budúce obchodné toky Komisia bude sledovať objem dovozu príslušného výrobku. Keby došlo k významnej zmene v týchto množstvách, Komisia zváži, či a aké opatrenia by sa mali prijať.

               (163)

               Monitorovanie bude obmedzené na obdobie 2 rokov od uverejnenia tohto nariadenia.

         9.   UKONČENIE

               (164)

               Vzhľadom na výsledky tohto prešetrovania sa považuje za vhodné zrušiť vyrovnávacie clo na dovoz určitých širokospektrálnych antibiotík s pôvodom v Indii.

               (165)

               Zainteresované strany boli oboznámené s podstatnými skutočnosťami a úvahami, na základe ktorých sa navrhuje ukončiť prešetrovanie, a dostali možnosť vyjadriť sa. Na doručené pripomienky sa reaguje v príslušných častiach tohto textu; pripomienky neboli takej povahy, aby sa na ich základe zmenili uvedené závery,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   Preskúmanie pred uplynutím platnosti vyrovnávacích opatrení uplatniteľných na dovoz určitých širokospektrálnych antibiotík, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN ex29411000 a ex29419000 s pôvodom v Indii, ktoré sa začalo podľa článku 18 ods. 2 nariadenia (ES) č. 597/2009, sa týmto ukončuje a platné opatrenia týkajúce sa dovozu s pôvodom v Indii sa zrušujú.
   Článok 2
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 4. augusta 2011

            Za Radu

            predseda

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93.

      (2)  Ú. v. EÚ L 121, 13.5.2005, s. 1.

      (3)  Ú. v. ES L 273, 9.10.1998, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ L 319, 29.11.2008, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ C 21, 28.1.2010, s. 40.

      (6)  Ú. v. EÚ C 123, 12.5.2010, s. 11.