title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/366 z 1. marca 2017, ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 18 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 ukladajú konečné vyrovnávacie clá na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky a ktorým sa ukončuje čiastočné priebežné revízne prešetrovanie podľa článku 19 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/1037

text:
               3.3.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 56/1

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/366
   z 1. marca 2017,
   ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 18 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 ukladajú konečné vyrovnávacie clá na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky a ktorým sa ukončuje čiastočné priebežné revízne prešetrovanie podľa článku 19 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/1037
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 z 8. júna 2016 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1), a najmä na jeho článok 18,
   keďže:
   1.   POSTUP

   1.1.   Existujúce opatrenia

               (1)

               Vykonávacím nariadením Rady (EÚ) č. 1239/2013 (2) (ďalej len „pôvodné nariadenie“) Rada uložila konečné vyrovnávacie clá do výšky až 11,5 % na dovoz fotovoltických modulov alebo panelov a článkov na báze kryštalického kremíka typu používaného vo fotovoltických moduloch alebo paneloch na báze kryštalického kremíka z Čínskej ľudovej republiky (ďalej len „ČĽR“ alebo „Čína“). Tieto opatrenia sa budú ďalej uvádzať ako „platné opatrenia“ a na prešetrovanie, ktoré viedlo k uloženiu opatrení pôvodným nariadením, sa bude ďalej odkazovať ako na „pôvodné prešetrovanie“.

               (2)

               Komisia vykonávacím rozhodnutím 2013/707/EÚ (3) potvrdila prijatie cenového záväzku v znení zmien (ďalej len „záväzok“) na obdobie uplatňovania konečných opatrení. Komisia odvtedy prijala vykonávacie rozhodnutie 2014/657/EÚ, ktorým sa objasňuje plnenie záväzku (4). Prijala aj päť vykonávacích nariadení, ktorými sa odvoláva prijatie záväzku v prípade viacerých vyvážajúcich výrobcov (5).

               (3)

               Komisia 5. mája 2015 uverejnila oznámenie o začatí čiastočného priebežného revízneho prešetrovania antidumpingových a vyrovnávacích opatrení uplatniteľných na dovoz prešetrovaného výrobku (6). Rozsah revízneho prešetrovania bol obmedzený len na referenčnú hodnotu používanú pre mechanizmus úpravy ceny, ktorý je stanovený v skôr uvedenom záväzku. Ukončené bolo v januári 2016 na základe vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2016/12 (7).

               (4)

               Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2016/184 (8) Rada po prešetrovaní obchádzania opatrení rozšírila konečné vyrovnávacie clo uložené vykonávacím nariadením (EÚ) č. 1239/2013 na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky do Únie aj na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) odosielaných z Malajzie a Taiwanu bez ohľadu na to, či majú alebo nemajú deklarovaný pôvod v Malajzii a na Taiwane.

         1.2.   Žiadosť o revízne prešetrovanie

               (5)

               Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (9) platných vyrovnávacích opatrení na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky bola Európskej komisii (ďalej len „Komisia“) doručená žiadosť o revízne prešetrovanie podľa článku 18 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 (10) (ďalej len „základné nariadenie“).

               (6)

               Žiadosť podalo 4. septembra 2015 združenie EU ProSun (ďalej len „žiadateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 25 % celkovej výroby fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) v Únii, a podporili ju výrobcovia z Únie, ktorých spoločná produkcia predstavuje viac ako 50 % celkovej výroby podobného výrobku vyrábaného tou časťou výrobného odvetvia Únie, ktorá žiadosť podporila alebo odmietla. Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu subvencovania a opätovnému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

         1.3.   Začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti a priebežného revízneho prešetrovania

               (7)

               Komisia po konzultácii s výborom, ktorý bol zriadený článkom 25 ods. 1 základného nariadenia, usúdila, že existujú dostatočné dôkazy na odôvodnenie začatia revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti, a 5. decembra 2015 prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „oznámenie o začatí revízneho prešetrovania“) (11) oznámila začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti podľa článku 18 základného nariadenia.

               (8)

               V ten istý deň Komisia začala revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti (12) a čiastočné priebežné revízne prešetrovanie (13) platných antidumpingových opatrení na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky. Ide o paralelné, ale osobitné konanie, ktoré sa rieši prostredníctvom osobitného nariadenia.

               (9)

               Pred začatím revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti a v súlade s článkom 10 ods. 7 a článkom 33 písm. a) základného nariadenia Komisia oznámila čínskej vláde, že jej bola doručená riadne zdokumentovaná žiadosť o revízne prešetrovanie, a vyzvala čínsku vládu na konzultácie s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom žiadosti o revízne prešetrovanie a dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu. Čínska vláda prijala túto ponuku na konzultácie a tie sa potom uskutočnili 2. decembra 2015. Počas konzultácií nebolo možné dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu. Náležite sa však vzali na vedomie pripomienky predložené orgánmi ČĽR.

               (10)

               Komisia v ten istý deň začala čiastočné priebežné revízne prešetrovanie ex officio podľa článku 19 ods. 3 základného nariadenia, ktoré bolo obmedzené na preskúmanie toho, či je alebo nie je v záujme Únie zachovať opatrenia, ktoré sú v súčasnosti v platnosti pre články typu používaného vo fotovoltických moduloch alebo paneloch na báze kryštalického kremíka (14) (ďalej len „oznámenie o začatí priebežného revízneho prešetrovania“).

         1.4.   Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie

               (11)

               Prešetrovanie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu subvencovania sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2014 do 30. septembra 2015 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov relevantných pre posúdenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2012 do 30. septembra 2015 (ďalej len „posudzované obdobie“).

         1.5.   Zainteresované strany

               (12)

               V oznámeniach o začatí prešetrovaní Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa na ňu obrátili s cieľom zúčastniť sa na prešetrovaní. Komisia okrem toho výslovne informovala žiadateľa, ostatných známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov v Číne a čínske orgány, známych dovozcov, dodávateľov a používateľov, obchodníkov, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich začatie prešetrovania týka, a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.

               (13)

               Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

         1.6.   Výber vzorky

               (14)

               V oznámení o začatí revízneho prešetrovania Komisia uviedla, že v súlade s článkom 27 základného nariadenia môže vytvoriť vzorku zainteresovaných strán.

         1.6.1.   Výrobcovia z Únie

               (15)

               V oznámeniach o začatí prešetrovaní Komisia uviedla, že už predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Komisia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu predaja v Únii s prihliadnutím na objem výroby a zemepisné umiestnenie, ktoré sa mohli primerane prešetriť v rámci lehoty, ktorá bola k dispozícii. Vzorka pozostávala zo šiestich výrobcov z Únie vyrábajúcich moduly a troch vyrábajúcich články. Do vzorky boli zaradení vertikálne integrovaní aj neintegrovaní výrobcovia. Komisia vyzvala všetky zainteresované strany, aby sa vyjadrili k predbežnej vzorke. Všetky spoločnosti, ktoré boli predbežne vybrané, so zaradením do vzorky súhlasili.

               (16)

               Viacero zainteresovaných strán predložilo k navrhovanej vzorke pripomienky. Kritizovali skutočnosť, že názvy a umiestnenie viacerých výrobcov z Únie boli dôverné, čo im znemožnilo predložiť pripomienky k podielu vybraných výrobcov vzhľadom na celkovú výrobu a objem predaja výrobného odvetvia Únie.

               (17)

               Komisia pripomenula, že všetci výrobcovia z Únie zaradení do vzorky okrem spoločností SolarWorld, WARIS Srl (ďalej len „Waris“) a Sillia VL (ďalej len „Sillia“) v počiatočnej fáze konania požiadali, aby ich názvy zostali zachované v tajnosti. Komisia tieto žiadosti rešpektovala, vyzvala ich však, aby potvrdili svoje želanie zostať v anonymite počas celého revízneho prešetrovania a aby svoju žiadosť dostatočne odôvodnili. Všetky dotknuté spoločnosti s jednou výnimkou potvrdili svoju pôvodnú žiadosť a poskytli odôvodnenia svojich žiadostí. Spoločnosti uvádzali najmä, že sa obávajú straty obchodnej činnosti v ČĽR a/alebo dodávok surovín a komponentov odoberaných z ČĽR. Tieto dôvody sa vyhodnotili ako opodstatnené. Komisia sa preto rozhodla akceptovať ich žiadosť o anonymitu a zamietnuť žiadosti zainteresovaných strán o odhalenie totožnosti a umiestnenia výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Spomedzi spoločností v anonymite len spoločnosť Jabil Assembly Poland sp. zoo. (ďalej len „Jabil“) súhlasila so zverejnením svojho názvu v konečnej vzorke.

               (18)

               Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia pred výberom predbežnej vzorky z výrobného odvetvia Únie toto odvetvie nevymedzila. Preto sa nemohol vyjadriť k tomu, či je predbežná vzorka reprezentatívna. Niektorí vybraní výrobcovia z Únie ako spoločnosť SolarWorld sú navyše vertikálne integrovaní, keďže vyrábajú články, ktoré sa používajú najmä na výrobu ich vlastných modulov. Existuje preto riziko, že výroba toho istého finálneho výrobku, t. j. modulov, sa započítala dvakrát.

               (19)

               Z oznámení o začatí prešetrovaní vyplýva, že pojem „výrobné odvetvie Únie“ odkazuje na všetkých výrobcov z Únie, ktorí vyrábajú moduly a hlavné komponenty (t. j. články). Výrobné odvetvie Únie už bolo navyše jasne vymedzené v pôvodnom prešetrovaní. A napokon, výroba článkov určených pre vlastnú spotrebu bola odpočítaná pri skúmaní situácie a reprezentatívnosti výrobného odvetvia Únie. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

               (20)

               Viacero ďalších zainteresovaných strán tvrdilo, že Komisia nemala zaradiť do vzorky spoločnosti Waris a Sillia, keďže ide o malých výrobcov modulov z Únie. Ako také majú veľmi špecifický obchodný model, ktorý nie je reprezentatívny. Komisia mala namiesto toho zaradiť veľké a stredné spoločnosti, ako je Jabil.

               (21)

               Komisia tento argument zamietla, keďže do vzorky zaradila značný počet veľkých a stredných výrobcov modulov. Spoločnosti Waris a Sillia boli do vzorky zaradené s cieľom zabezpečiť širšiu zemepisnú reprezentatívnosť.

               (22)

               Po začatí konania musela Komisia zo vzorky vylúčiť spoločnosť Sillia z dôvodu nedostatočnej spolupráce. Zostávajúci výrobcovia z Únie zaradení do vzorky potom predstavovali 38,8 % celkového predaja v EÚ a 55 % celkovej výroby modulov v Únii. Vo vzťahu k článkom predstavovali 76,6 % celkového objemu predaja v EÚ a 77 % celkovej výroby v Únii. Z tohto dôvodu sa upravená vzorka naďalej považovala za reprezentatívnu vzorku výrobného odvetvia Únie.

         1.6.2.   Výber vzorky dovozcov

               (23)

               Aby sa Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, požiadala neprepojených dovozcov o poskytnutie informácií uvedených v oznámeniach o začatí prešetrovaní.

               (24)

               Dvaja neprepojení dovozcovia poskytli požadované informácie a súhlasili so zaradením do vzorky. Komisia vzhľadom na tento malý počet rozhodla, že výber vzorky nie je potrebný.

         1.6.3.   Vyvážajúci výrobcovia

               (25)

               Aby sa Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v Číne, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o revízneho prešetrovania. Komisia okrem toho požiadala čínske orgány, aby identifikovali a/alebo kontaktovali prípadných ďalších vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli mať záujem o účasť na prešetrovaní.

               (26)

               Hoci informácie požadované v prílohe I k oznámeniu o začatí revízneho prešetrovania na účely výberu vzorky poskytlo 86 vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov v Číne, traja najväčší hlavní vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov (z hľadiska vývozného predaja prešetrovaného výrobku do Únie podľa databázy podľa článku 14 ods. 6) požadované informácie neposkytli. Za týchto okolností Komisia vybrala do vzorky týchto troch vyvážajúcich výrobcov/skupiny vyvážajúcich výrobcov s najväčším objemom vývozného predaja do Únie, ktorí poskytli požadované informácie a spolupracovali na prešetrovaní:

                           —

                           Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, Čchang-čou, Čína,

                           —

                           Jinko Solar Co Ltd, Šang-žao, Čína,

                           —

                           Chint Group, Chang-čou, Čína;

               (27)

               V súlade s článkom 27 ods. 2 základného nariadenia sa výber vzorky konzultoval so všetkými známymi dotknutými vyvážajúcimi výrobcami a orgánmi Číny. Neboli predložené žiadne pripomienky.

         1.7.   Vyplnené dotazníky a overovanie na mieste

               (28)

               Čínskej vláde bol zaslaný dotazník vrátane osobitných dotazníkov pre banky China Development Bank, Export Import Bank of China (ďalej len „EXIM“), Bank of Beijing, China Construction Bank (ďalej len „CCB“), Industrial and Commercial Bank of China (ďalej len „ICBC“), China Merchants Bank (ďalej len „MEB“), China Mingsheng Bank (ďalej len „MiB“), Ping An Bank, Suzhou Bank a China Export & Credit Insurance Corporation (Sinosure) na základe skutočnosti, že podľa informácií uvedených v žiadosti poskytovali úvery a finančné služby odvetviu fotovoltiky. Čínska vláda bola okrem toho požiadaná, aby postúpila dotazník pre banky akýmkoľvek ďalším finančným inštitúciám, o ktorých vie, že poskytovali úvery dotknutému výrobnému odvetviu (ďalej len „odvetvie fotovoltiky“). Tento dotazník pre čínsku vládu zahŕňal aj osobitné dotazníky pre tých výrobcov polykryštalického kremíka, tých výrobcov hliníkových výliskov a tých výrobcov skla, ktorí sú čiastočne alebo úplne vo vlastníctve štátu a ktorí počas obdobia revízneho prešetrovania dodávali tieto suroviny odvetviu fotovoltiky. Dotazníky boli zaslané aj trom vyvážajúcim výrobcom (skupinám vyvážajúcich výrobcov) zaradeným do vzorky, výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, ako aj všetkým dovozcom a používateľom, ktorí sa prihlásili.

               (29)

               Komisii boli doručené vyplnené dotazníky od spoločností EXIM, CCB, ICBC, MEB, MiB a Sinosure, ale nie od ďalších finančných inštitúcií uvedených v predchádzajúcom odôvodnení, troch (skupín) vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, výrobcov z Únie zaradených do vzorky a štyroch dovozcov/používateľov.

               (30)

               Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné, pokiaľ ide o pravdepodobnosť pokračovania a opätovného výskytu subvencovania, pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy a záujem Únie.

                           a)

                           Vláda Čínskej ľudovej republiky:

                                       —

                                       čínske ministerstvo obchodu, Peking, Čína,

                                       —

                                       China Export & Credit Insurance Corporation, Peking, Čína,

                                       —

                                       China Merchants Bank, Peking, Čína,

                                       —

                                       Export Import Bank of China, Peking, Čína,

                                       —

                                       Industrial and Commercial Bank of China, Peking, Čína,

                                       —

                                       China Construction Bank, Peking, Čína;

                           b)

                           skupiny výrobcov zaradené do vzorky:

                                       —

                                       Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, Čchang-čou, Čína,

                                       —

                                       Jinko Solar Co Ltd, Šang-žao, Čína,

                                       —

                                       Chint Group, Chang-čou, Čína;

                           c)

                           výrobcovia z Únie zaradení do vzorky:

                                       —

                                       SolarWorld Group, Bonn, Nemecko,

                                       —

                                       Jabil, Kwidzyn, Poľsko,

                                       —

                                       WARIS S.r.l., Borgo Chiese, Taliansko,

                                       —

                                       2 anonymní výrobcovia modulov a 2 anonymní výrobcovia článkov;

                           d)

                           neprepojení dovozcovia v Únii:

                                       —

                                       IBC Solar AG, Nemecko,

                                       —

                                       BayWa r.e., Solar Energy Systems GmbH, Nemecko;

                           e)

                           hospodárske subjekty z dodávateľskej oblasti:

                                       —

                                       Wacker Chemie AG, Nemecko.

               (31)

               Vyplnený dotazník od MiB, doručený prostredníctvom čínskej vlády, sa neoveroval, keďže banka 30. júna 2016 uviedla, že nebude súhlasiť s overovaním na mieste. Na základe informácií, ktoré poskytli traja výrobcovia zaradení do vzorky, sa zdá, že týmto výrobcom zaradeným do vzorky okrem spoločností EXIM, CCB, ICB, MEB a MiB poskytlo úvery aj osemnásť finančných inštitúcií, a to Agricultural Bank of China, Bank of China, Bank of Communication, China Development Bank, China Everbright Bank, China Trust Commercial Bank, Hua Xia Bank, Industrial Bank of China, Jiangnan Rural Commercial Bank, Ping An Bank, Rural Commercial Bank, Shanghai Pudong Development Bank a Xiantao Finance Bureau.

         1.8.   Poskytnutie informácií

               (32)

               Komisia 20. decembra 2016 oznámila všetkým zainteresovaným stranám základné skutočnosti a úvahy, na základe ktorých plánuje zachovať platné vyrovnávacie opatrenia, a vyzvala všetky zainteresované strany, aby predložili pripomienky. Pripomienky zainteresovaných strán Komisia posúdila a vo vhodných prípadoch zohľadnila. Po poskytnutí informácií Čínska obchodná komora, spoločnosť Wacker, a združenia Solar Power Europe (ďalej len „SPE“) a Solar Alliance for Europe (ďalej len „SAFE“) požiadali o vypočutie pred úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach a týmto žiadostiam sa vyhovelo.

               (33)

               Po tom, ako výbor uvedený v odôvodnení (790) nevydal žiadne stanovisko, Komisia oznámila svoj zámer obmedziť obdobie, počas ktorého by sa opatrenia uplatňovali, z 24 mesiacov na 18 mesiacov. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa k tomuto aspektu vyjadrili.

         2.   PREŠETROVANÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

   2.1.   Prešetrovaný výrobok

               (34)

               Prešetrovaným výrobkom je ten istý výrobok ako v prešetrovaní, ktoré viedlo k uloženiu existujúcich opatrení (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“), t. j. fotovoltické moduly alebo panely na báze kryštalického kremíka a články typu používaného vo fotovoltických moduloch alebo paneloch na báze kryštalického kremíka (hrúbka článkov nepresahuje 400 mikrometrov), s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielané z Čínskej ľudovej republiky (ďalej len „prešetrovaný výrobok“ alebo „dotknutý výrobok“) a v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 and ex 8541 40 90 (kódy TARIC 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039), pokiaľ nie sú v režime tranzit v zmysle článku V Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT).

               (35)

               Z vymedzenia prešetrovaného výrobku sú vylúčené tieto druhy výrobku:

                           —

                           prenosné solárne nabíjačky, ktoré sa skladajú z menej než šiestich článkov a ktoré zásobujú prístroje elektrickou energiou alebo nabíjajú batérie,

                           —

                           tenkovrstvové fotovoltické výrobky,

                           —

                           fotovoltické výrobky na báze kryštalického kremíka, ktoré sú trvalo zabudované do elektrických zariadení s inou funkciou, ako je výroba elektrickej energie, a ktoré spotrebúvajú elektrickú energiu vyrobenú zabudovaným(-i) fotovoltickým(-i) článkom(-ami) na báze kryštalického kremíka,

                           —

                           moduly alebo panely s výstupným napätím nepresahujúcim 50 V a výstupným výkonom neprekračujúcim 50 W výhradne na priame použitie ako nabíjačky batérií v systémoch s rovnakými charakteristikami napätia a výkonu.

         2.2.   Podobný výrobok

               (36)

               Tak ako pri pôvodnom prešetrovaní, prešetrovaný výrobok a výrobok, ktorý vyrába a predáva v Únii výrobné odvetvie Únie, majú rovnaké základné fyzické, chemické a technické vlastnosti a rovnaké základné konečné použitie. Podobne výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Číne a predávaný na vývoz do Únie majú rovnaké základné fyzické a technické vlastnosti a použitie. Preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.

         3.   PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA SUBVENCOVANIA

               (37)

               V súlade s článkom 18 ods. 1 a článkom 18 ods. 2 základného nariadenia Komisia preskúmala, či je pravdepodobné, že uplynutie platnosti existujúcich opatrení by mohlo viesť k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu subvencovania.

         3.1.   Predbežné poznámky o čiastočnej nespolupráci čínskej vlády

               (38)

               Na žiadosť čínskej vlády Komisia predĺžila lehotu na vyplnenie dotazníka o 14 dní, lehota na predloženie vyplneného dotazníka tak predstavovala celkom 50 dní.

               (39)

               Po poskytnutí informácií sa čínska vláda vyjadrila, že vzhľadom na rozsah dotazníka 50 dní poskytnutých na vyplnenie dotazníka nestačí. Čínska vláda tvrdila, že Komisia nekonala podľa svojich najlepších možností, keďže „sebe poskytla 11 mesiacov na posúdenie informácií, ktoré mala čínska vláda poskytnúť za 50 dní“. Čínska vláda takisto porovnala lehoty poskytnuté a/alebo uplatniteľné v pôvodnom prešetrovaní a iných antisubvenčných prešetrovaniach s lehotami v rámci tohto revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti. Čínska vláda ďalej tvrdila, že cieľom lehôt uložených v revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti bolo uviesť čínsku vládu do zložitej situácie a zabrániť jej v spolupráci podľa jej najlepších možností. Komisia pripomína, že v základnom nariadení sa stanovuje, že na predloženie vyplneného dotazníka sa zainteresovaným stranám poskytne najmenej 30 dní a revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti sa ukončí najneskôr do 15 mesiacov. Tieto zákonné lehoty boli dodržané a čínska vláda mala o 20 dní viac ako stanovený minimálny čas. Argument čínskej vlády je preto neopodstatnený.

               (40)

               V liste o predĺžení lehoty zo 7. januára 2016 Komisia čínskej vláde pripomenula, že vo vyplnenom dotazníku by sa mali uviesť programy a výhody subvencovania pre všetkých vyvážajúcich výrobcov prešetrovaného výrobku. Čínska vláda odpovedala listom z 21. januára 2016, v ktorom vyjadrila znepokojenie, pokiaľ ide o rozsah dotazníka, a informovala Komisiu, že údaje o jednotlivých spoločnostiach uvedené v jej vyplnenom dotazníku sa budú rovnako ako v pôvodnom prešetrovaní týkať len (skupín) vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Komisia listom z 22. januára 2016 vyjadrila nesúhlas s pozíciou čínskej vlády v tejto otázke a upozornila, že na rozdiel od pôvodného prešetrovania viacerí najväčší vyvážajúci výrobcovia, medzi nimi traja najväčší výrobcovia z hľadiska objemu vývozu prešetrovaného výrobku do Únie, nespolupracovali na revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti, čo malo za následok omnoho nižšiu úroveň spolupráce ako v pôvodnom prešetrovaní. Ak by sa preto vyplnený dotazník čínskej vlády mal týkať len skupín vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, pravdepodobne by neobsahoval dôležité informácie potrebné na stanovenie zistení týkajúcich sa subvencovania. Komisia napriek tomu v duchu dobrej spolupráce v tomto liste výnimočne súhlasila, aby čínska vláda obmedzila údaje o jednotlivých spoločnostiach vo svojom vyplnenom dotazníku na desať najväčších (skupín) vyvážajúcich výrobcov počas ORP, menovite uvedených v danom liste, ku ktorým patrili tri spoločnosti zaradené do vzorky, a vyjadrila ochotu poskytnúť ďalšie predĺženie lehoty do 2. februára 2016.

               (41)

               Čínska vláda predložila neúplne vyplnený dotazník v troch častiach: prvú 26. januára 2016, druhú 3. februára 2016 a tretiu 5 februára 2016. V sprievodnom liste k dotazníku z 26. januára 2016 čínska vláda vyjadrila želanie vysvetliť dôvody svojho neúplne vyplneného dotazníka a zopakovala svoju pozíciu, pokiaľ ide o obmedzenie rozsahu vyplneného dotazníka na tri skupiny vyvážajúcich výrobcov zaradené do vzorky, ktorá sa opakovala aj v celom jej vyplnenom dotazníku.

               (42)

               Po poskytnutí informácií čínska vláda vyjadrila nespokojnosť s tým, že Komisia „kritizuje skutočnosť, že čínska vláda poskytla informácie po 26. januári 2016“. Komisia konštatuje, že vyššie uvedené odôvodnenie je faktickým opisom spôsobu, akým čínska vláda predložila svoj vyplnený dotazník. Z tejto oneskorenej odpovede neboli vyvodené žiadne právne dôsledky.

               (43)

               Komisia zaslala čínskej vláde písomné upozornenia na nedostatky 14. marca 2016 (ďalej len „prvé písomné upozornenie na nedostatky“) a 14. júla 2016 (ďalej len „druhé písomné upozornenie na nedostatky“) a čínska vláda na ne odpovedala 8. apríla 2016 a 22. júla 2016. Komisia 14. júla 2016 zaslala čínskej vláde harmonogram overovania so žiadosťou, aby sa čínska vláda vyjadrila a doplnila chýbajúce logistické informácie.

               (44)

               V duchu dobrej spolupráce Komisia 19. júla 2016 zaslala podrobný list predchádzajúci overovaniu. Čínska vláda odpovedala 2. augusta 2016 a navrhla inú časovú štruktúru overovania vrátane zmien týkajúcich sa trvania niektorých častí, ktoré sa mali overiť. S tým nebolo možné súhlasiť, keďže ako Komisia vysvetlila v odpovedi z toho istého dňa, zmenený harmonogram už nebol v súlade s logickou postupnosťou. Komisia okrem toho nemohla súhlasiť so zmenami vykonanými v súvislosti s pridelením času na overovanie jednotlivých častí.

               (45)

               Po poskytnutí informácií čínska vláda konštatovala, že z uvedeného vyplýva, že čínska vláda je vo svojej spolupráci flexibilná, zatiaľ čo Komisia nie. Komisia by rada zdôraznila, že predchádzajúce odôvodnenie je faktickým opisom komunikácie pred overovaním na mieste.

               (46)

               Overovanie na mieste sa uskutočnilo od 8. augusta 2016 do 12. augusta 2016 na základe harmonogramu, ktorý navrhla Komisia.

               (47)

               Žiadna z bánk uvedených v odôvodnení (29) neposkytla požadované informácie týkajúce sa odvetvia fotovoltiky s tvrdením, že sú viazané zákonnými požiadavkami a zmluvnými doložkami, pokiaľ ide o dôvernosť informácií o úveroch pre jednotlivé spoločnosti. Banky vyzvali Komisiu, aby sa opierala o informácie, ktoré poskytli vyvážajúci výrobcovia (skupiny vyvážajúcich výrobcov) zaradení do vzorky.

               (48)

               Komisia vo svojom druhom písomnom upozornení na nedostatky vyzvala čínsku vládu, aby požiadala desať najväčších (skupín) vyvážajúcich výrobcov prešetrovaného výrobku, aby v rámci súčasného revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti povolili bankám poskytnúť Komisii informácie o jednotlivých spoločnostiach. Čínska vláda uviedla, že nemôže žiadať ani prinútiť čínskych vyvážajúcich výrobcov, aby spolupracovali na súčasnom prešetrovaní ani na žiadnom inom prešetrovaní. Toto tvrdenie sa však netýka výzvy Komisie. Čínska vláda ďalej uviedla, že Komisia mohla tieto spoločnosti priamo požiadať, aby Komisii poskytli príslušné informácie. Komisia skutočne použila príslušné informácie poskytnuté troma spoločnosťami zaradenými do vzorky. Keďže sa však žiadosť o povolenie týkala informácií, ktoré mali finančné inštitúcie, najmä posudzovania úverového rizika, tri spoločnosti zaradené do vzorky nemohli poskytnúť všetky príslušné informácie. Komisia sa domnieva, že uľahčenie potrebných kontaktov medzi bankami a vyvážajúcimi výrobcami, aby banky mohli poskytnúť požadované informácie, bolo zodpovednosťou čínskej vlády.

               (49)

               Čínska vláda počas overovania na mieste tvrdila, že požiadala vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, aby postúpili príslušný dodatok k dotazníku pre čínsku vládu finančným inštitúciám, od ktorých dostali úvery, úverové linky a/alebo poistenie úveru. Čínska vláda ďalej tvrdila, že postúpila tento dodatok ostatným finančným inštitúciám uvedeným v sprievodnom liste k dotazníku. Na požiadanie počas overovania na mieste nebol Komisii predložený žiadny doklad o ani jednom z týchto úkonov.

               (50)

               Po poskytnutí informácií čínska vláda vyjadrila nespokojnosť s vyššie uvedenými tvrdeniami. Komisia konštatuje, že v odôvodnení (49) sa uvádza faktický opis udalostí tak, ako sa stali.

               (51)

               Počas overovania na mieste u čínskej vlády sa Komisia snažila v súlade s ustanoveniami článkov 11 a 26 základného nariadenia overiť vyplnený dotazník a vyžiadala si podklady, ktoré sa použili na jeho prípravu. S malým množstvom výnimiek tieto podklady neboli k dispozícii, dokonca ani keď sa osobitne vyžiadali. Úplné overenie vyplneného dotazníka preto nebolo možné. Komisia preto okrem štandardného zoznamu dôkazov zostavila aj zoznam dokumentov, ktoré sa požadovali na mieste, ale neboli poskytnuté. Na konci overovania sa tento zoznam preskúmal s čínskou vládou a bol podpísaný čínskou vládou a Komisiou (ďalej len „zoznam dokumentov, ktoré neboli poskytnuté“). Zoznam obsahoval 28 položiek s vysvetleniami/pripomienkami ku každej z nich.

               (52)

               Po poskytnutí informácií sa čínska vláda vyjadrila, že zoznam dokumentov, ktoré sa požadovali, ale neboli poskytnuté, by sa mohol rozdeliť do štyroch kategórií, a to údajne „neexistujúce dokumenty“, „pripravované dokumenty a dokumenty, ktoré neboli oficiálne vydané“, „citlivé a dôverné správy o posúdení úverového rizika“ a „informácie poskytnuté v iných predložených dokumentoch“. Komisia uvádza, že zoznam dokumentov, ktoré neboli poskytnuté, zahŕňa položku „Dôkazy liberalizácie finančných trhov (Čínska ľudová banka)“, s ktorou zrejme čínska vláda vo svojich pripomienkach po poskytnutí informácií nesúhlasila.

               (53)

               Čínska vláda okrem toho tvrdila, že ak sa odstránia dokumenty, ktoré patria do jednej zo štyroch vyššie uvedených kategórií, zoznam bude obsahovať len niekoľko dokumentov, ktoré sa požadovali, ale neboli poskytnuté. Komisia s týmto tvrdením nesúhlasila. Pokiaľ ide o takzvané „neexistujúce dokumenty“, Komisia mala dôvod ich požadovať, keďže boli uvedené v iných dokumentoch, ktoré boli predtým predložené počas tohto a/alebo pôvodného prešetrovania. V prípade kategórie „pripravované dokumenty a dokumenty, ktoré neboli oficiálne vydané“ mohli byť niektoré z nich poskytnuté Komisii po ich formálnom prijatí, čo sa však nestalo. Pokiaľ ide o „citlivé a dôverné správy o posúdení úverového rizika“, v základnom nariadení sa uvádzajú procesné záruky, že takéto informácie sa budú chrániť pred ďalším šírením. A napokon, aj keď Komisia akceptovala poskytnutie informácií „v iných predložených dokumentoch“, takéto dokumenty predstavovali len malú časť zoznamu.

               (54)

               Po poskytnutí informácií čínska vláda takisto tvrdila, že Komisia použila dostupné skutočnosti namiesto „určitých dokumentov“, ktoré jej neboli poskytnuté, bez toho, aby prepojila tieto dokumenty s informáciami, ktoré potrebovala. Čínska vláda tvrdila, že Komisia tak použila dostupné skutočnosti namiesto neznámeho obsahu, čo by nebolo v súlade s ustanoveniami WTO. Komisia konštatuje, že dôvody, pre ktoré požadovala dokumenty, boli vysvetlené v dotazníku, počas overovania na mieste, v listoch Komisie čínskej vláde z 22. januára 2016 a 23. septembra 2016 a v informačnom dokumente.

               (55)

               Po overovaní na mieste Komisia 23. septembra 2016 čínskej vláde oznámila, že zvažuje použitie dostupných skutočností namiesto chýbajúcich informácií, a informovala ju o dôsledkoch nespolupráce v súlade s článkom 28 ods. 1 a ods. 6 základného nariadenia.

               (56)

               Vo svojom liste z 13. októbra 2016 čínska vláda namietala voči úvahám Komisie o uplatnení ustanovení článku 28 základného nariadenia s tvrdením, že takýto postup nemá právny ani skutkový základ. Čínska vláda takisto uviedla, že zo skutočnosti, že banky neposkytli Komisii požadované informácie, vyplýva, že čínska vláda nad nimi nevykonáva významnú kontrolu. Zopakovala aj predchádzajúce vysvetlenia, prečo nebolo možné poskytnúť požadované informácie.

               (57)

               Čínska vláda uviedla, že Komisia nevysvetlila, prečo sú informácie poskytnuté čínskou vládou nedostatočné a prečo sú potrebné ďalšie informácie. Komisia v skutočnosti čínskej vláde vysvetlila, prečo sa požadované informácie považovali za potrebné (pozri odôvodnenie (40)).

               (58)

               Čínska vláda ďalej uviedla, že list Komisie o zámere použiť dostupné skutočnosti bol mimoriadne nejasný a nepresný. Čínska vláda vo svojich pripomienkach po poskytnutí informácií zopakovala, že list Komisie obsahoval „mimoriadne stručné informácie o dôvodoch uplatnenia dostupných skutočností“. Komisia pripomína, že nedostatky boli uvedené podľa témy, subvenčnej schémy a/alebo subjektu (napr. finančné subjekty) a že zoznam dokumentov, ktoré neboli poskytnuté, bol stanovený na základe vzájomnej dohody (pozri odôvodnenie (51)).

               (59)

               Čínska vláda tvrdila, že Komisia nemôže prisudzovať čínskej vláde zodpovednosť za nespoluprácu vyvážajúcich výrobcov z Číny, keďže tieto spoločnosti sú nezávislé a čínska vláda nemá nad nimi žiadnu kontrolu. Neposkytla o nich vôbec žiadne informácie.

               (60)

               Komisia neprisudzuje čínskej vláde zodpovednosť za nespoluprácu. Čínska vláda je však zodpovedná za svoj vlastný vyplnený dotazník, v ktorom boli, pokiaľ ide o požadované informácie o jednotlivých spoločnostiach, zahrnutí len traja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky. Komisia sa preto domnieva, že čínska vláda nekonala podľa svojich najlepších možností, keď neposkytla požadované informácie.

               (61)

               Čínska vláda ďalej spochybnila, že by nedostupnosť kópií určitých dokumentov mohla akýmkoľvek spôsobom znehodnotiť alebo spochybniť informácie uvedené v spise či brániť prešetrovaniu. Čínska vláda vo svojom liste označila neposkytnuté dôkazy za informácie s pomerne nízkou dôkaznou hodnotou (bez presného vymedzenia, o ktorých „neposkytnutých dôkazoch“ sa čínska vláda zmieňuje) a nedostupnosťou takýchto dôkazov by sa preto nemal spochybňovať právny rámec Číny. Komisia nesúhlasí s tvrdením, že informácie, ktoré čínska vláda neposkytla, majú nízku dôkaznú hodnotu. Dôkazná hodnota informácií sa môže posúdiť až po ich poskytnutí. Cieľom procesu overovania je zistiť, či je vyplnený dotazník presný. V tejto súvislosti sa potvrdzuje, že overovanie na mieste neumožnilo Komisii plne overiť informácie uvedené v spise.

               (62)

               Čínska vláda takisto tvrdila, že Komisia nesprávne určila šesť dokumentov, ktoré počas procesu overovania neboli poskytnuté, a že uplatnenie článku 28 nebolo odôvodnené. V tejto súvislosti stačí pripomenúť, že zoznam dokumentov, ktoré neboli poskytnuté, bol stanovený na základe vzájomnej dohody.

               (63)

               Čínska vláda sa odvolala na prílohu II k antidumpingovej dohode WTO a na článok 28 ods. 3 základného nariadenia, podľa ktorých „všetky informácie, ktoré sú overiteľné a riadne predložené, takže ich možno použiť bez podstatných ťažkostí v prešetrení, a ktoré sú predložené včas, prípadne dodané na médiu alebo v počítačovom jazyku požadovanom úradmi, by sa mali zohľadniť v procese rozhodovania“. Odvolala sa aj na viacero rozhodnutí poroty WTO (15), podľa ktorých pojem „overiteľný“ neznamená, že informácie by sa skutočne mali overiť na mieste. Tvrdila, že Komisia nemôže odmietnuť informácie a použiť dostupné skutočnosti bez ohľadu na kontext a povahu okolností vždy, keď niektoré informácie nie sú počas overovania dostupné.

               (64)

               Komisia konštatuje, že informácie, na ktoré sa má prihliadať, by sa mali najprv dať overiť. V správe poroty USA – Oceľový plech sa slovo „overiť“ vymedzuje aj ako „zistiť alebo otestovať presnosť alebo správnosť údajov, a to najmä preskúmaním alebo porovnaním údajov atď.; skontrolovať alebo stanoviť prešetrením“. V tomto konkrétnom prípade sa Komisia domnieva, že konala v súlade so správami poroty uvedenými v predchádzajúcom odôvodnení.

               (65)

               Po poskytnutí informácií sa čínska vláda vyjadrila, že Komisia rozšírila svoje odôvodnenia a argumenty týkajúce sa uplatnenia dostupných skutočností, čo podľa čínskej vlády nie je v súlade s Dohodou WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach a s článkom 28 ods. 4 základného nariadenia. Komisia konštatuje, že v súlade s článkom 28 ods. 4 základného nariadenia bola čínska vláda o dôvodoch informovaná listom z 23. septembra 2016 a že čínskej vláde bola poskytnutá možnosť vyjadriť svoje pripomienky k tomuto listu do 6. októbra 2016. Po žiadosti o predĺženie tejto lehoty, ktorej sa vyhovelo, to čínska vláda urobila listom z 13. októbra 2016. V článku 28 ods. 4 základného nariadenia sa ďalej stanovuje, že „ak sú tieto vysvetlenia považované za neuspokojivé, dôvody odmietnutia takýchto dôkazov alebo informácií sa vysvetlia a uvedú vo zverejnených zisteniach“, čo sa dodržalo prostredníctvom všeobecného informačného dokumentu z 20. decembra 2016.

               (66)

               Čínska vláda ďalej tvrdila, že použitie dostupných skutočností Komisiou je právne nesúdržné, keďže Komisia sa podľa nej na jednej strane sústredila na zmeny, ktoré nastali od pôvodného prešetrovania, no na druhej strane boli dotazník a pripojené dodatky príliš zaťažujúce z hľadiska požadovaných informácií. Čínska vláda kritizovala aj skutočnosť, že Komisia v dotazníku neuviedla, že sa bude sústrediť na možné zmeny, ktoré nastali od pôvodného vyšetrovania. Čínska vláda ďalej tvrdila, že Komisia v porovnaní s pôvodným prešetrovaním požadovala viac informácií. Komisia tieto pripomienky odmieta, keďže po prvé na analýzu možných zmien musí Komisia získať aj informácie o stave počas obdobia revízneho prešetrovania. Po druhé, dotazník sa nijako nelíšil od akéhokoľvek iného štandardného vládneho dotazníka v antisubvenčnom prešetrovaní, hoci bol samozrejme prispôsobený schémam uvedeným v žiadosti. To znamená, že v dotazníku sa skutočne požadovali informácie o položkách subvencií, ktoré ešte neboli zistené v pôvodnom prešetrovaní, ale medzitým sa zistili.

               (67)

               Čínska vláda vo svojich pripomienkach k poskytnutým informáciám trvala na tom, že chýbali informácie o piatich, a nie o siedmich vyvážajúcich výrobcoch. Komisia toto tvrdenie akceptovala s touto výhradou: z desiatich najväčších výrobcov vyvážajúcich do Únie boli traja zaradení do vzorky. Ďalší dvaja predložili odpoveď na účely výberu vzorky, pričom zvyšní piati odpoveď nepredložili. Vo vládnom dotazníku Komisia čínsku vládu žiadala, aby odpovedala na otázky týkajúce sa odvetvia fotovoltiky, ktoré sa potom s cieľom znížiť zaťaženie obmedzilo na desať najväčších vyvážajúcich výrobcov. Čínska vláda však vládny dotazník vyplnila len s prihliadnutím na tri spoločnosti zaradené do vzorky a neposkytla informácie o ostatných siedmich vyvážajúcich výrobcoch.

               (68)

               Pokiaľ ide o úroveň reprezentatívnosti, Komisia nesúhlasí s pripomienkou čínskej vlády, že trvanie Komisie na tom, aby čínska vláda poskytla informácie o desiatich najväčších vyvážajúcich výrobcoch, by znamenalo, že jej vzorka nie je reprezentatívna pre zistenia v tomto prešetrovaní. Komisia chce vysvetliť, že vzorka je reprezentatívna, pretože spĺňa podmienky stanovené v základnom nariadení: zahŕňa najväčších výrobcov podľa objemu, ktorí spolupracovali. Čínska vláda sa vo svojich pripomienkach po poskytnutí informácií pýtala, v čom by spočíval rozdiel, keby sa poskytli ďalšie informácie. Komisia konštatuje, že na začiatku nemohla vylúčiť, že bude potrebné uplatniť článok 27 ods. 4 základného nariadenia. V takejto situácii by informácie o desiatich najväčších vyvážajúcich výrobcoch len ďalej zvýšili kvalitu zistení, keďže informačná základňa by bola väčšia.

               (69)

               Komisia v žiadnom bode neporušila svoje prešetrovacie povinnosti ex officio, ako uvádzala čínska vláda po poskytnutí informácií. Komisia naopak prešetrila informácie, ktoré boli k dispozícii, aj keď boli neúplné, a vynaložila všetko úsilie na zaplnenie medzier v dostupných informáciách.

               (70)

               Komisia preto odmieta pripomienky čínskej vlády, že požadované informácie boli irelevantné.

               (71)

               Čínska vláda ďalej tvrdila, že vo všeobecnom informačnom dokumente Komisia nesprávne opísala množstvo chýbajúcich informácií, a upozornila na súbor informácií, ktoré čínska vláda poskytla.

               (72)

               Pokiaľ ide o finančné inštitúcie a dodávateľov vstupov, čínska vláda sa vyjadrila, že považuje za nelogické, aby Komisia vyžadovala spoluprácu 3 800 bánk, ako aj všetkých dodávateľov vstupov. Komisia konštatuje, že táto pripomienka je nesprávna. Komisia žiadala čínsku vládu len o to, aby postúpila osobitné dotazníky finančným inštitúciám a dodávateľom vstupov, ako sa uvádza v odôvodnení (28).

               (73)

               V súvislosti s pripomienkami čínskej vlády týkajúcimi sa jej údajnej plnej spolupráce Komisia konštatovala, že až do konca prešetrovania sa primerane neriešili tieto hlavné nedostatky. Čínska vláda neposkytla žiadne informácie požadované v liste, ktorý Komisia zaslala čínskej vláde 23. septembra 2016. Odmietla poskytnúť informácie o desiatich najväčších vyvážajúcich výrobcoch. Ďalej nepomohla doručiť vyplnené dotazníky bánk China Development Bank, Bank of Beijing, Ping An Bank a Suzhou Bank. Chýbali aj informácie o podiele na trhoch s polykryštalickým kremíkom, sklom a hliníkom v ČĽR. A napokon čínska vláda odmietla postúpiť osobitné dotazníky i) akýmkoľvek ďalším finančným inštitúciám, o ktorých čínska vláda vedela, že poskytovali úvery desiatim najväčším vyvážajúcim výrobcom a ii) dodávateľom polykryštalického kremíka, skla a hliníka. Pokiaľ ide o uvedených dodávateľov, čínska vláda oznámila, že postúpenie dodatku nepovažovala za potrebné.

               (74)

               Vzhľadom na zistenia uvedené v tejto časti sa Komisia domnieva, že podmienky na použitie dostupných skutočností v zmysle článku 28 základného nariadenia sú v zásade splnené.

               (75)

               S cieľom odpovedať na pripomienky k poskytnutiu informácií Komisia pri každej subvenčnej schéme, ktorú sa analyzuje v nasledujúcich častiach, presne určila, na ktoré informácie sa na základe dostupných skutočností neprihliadalo a ktorými informáciami boli nahradené.

               (76)

               Jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky kritizoval použitie článku 28 základného nariadenia, pretože ho vnímal ako namierené voči nemu. Upozornil, že Komisia v jeho prípade nedodržala postup stanovený v tomto článku. Komisia s týmto názorom nemôže súhlasiť. Komisia neopomenula žiadne informácie, ktoré poskytol tento vyvážajúci výrobca. Naopak použila všetky dostupné informácie vrátane informácií od tohto vyvážajúceho výrobcu.

         3.2.   Vládne plány, projekty a ďalšie dokumenty

               (77)

               Všetky posudzované subvenčné schémy vyplývajú z vykonávania centrálneho plánovania, ako to bolo aj v prípade pôvodného prešetrovania.

               (78)

               Vzhľadom na skrátené trvanie vyrovnávacích opatrení na dovoz prešetrovaného výrobku Komisia zamerala svoju analýzu na možné zmeny politík, plánovacích dokumentov a právne/praktické vykonávanie, ku ktorému by takéto zmeny viedli.

               (79)

               Po poskytnutí informácií čínska vláda uviedla, že Komisia nekonala s primeranou mierou náležitej starostlivosti, aby dospela k odôvodnenému záveru o pokračovaní subvencovania, keďže sa výrazne opierala o svoje zistenia o subvencovaní v pôvodnom prešetrovaní, ktoré čínska vláda počas vtedajšieho prešetrovania spochybnila. Odvolala sa aj na správu Odvolacieho orgánu WTO vo veci USA – Antidumpingové a vyrovnávacie clá (bod 354), podľa ktorej len odkaz na zistenia nejakého prešetrovania nestačí ako odôvodnené a primerané vysvetlenie.

               (80)

               Pripomienky čínskej vlády v pôvodnom prešetrovaní sa analyzovali a riešili v pôvodnom nariadení a závery, ku ktorým sa dospelo v pôvodnom prešetrovaní, neboli napadnuté na súde (16). Komisia v tejto súvislosti nechápe, z akých dôvodov nemôžu byť takéto zistenia súčasťou základu, o ktorý sa Komisia opierala pri vyvodení svojich záverov v súčasnom prešetrovaní, ak sa v revíznom prešetrovaní nezistilo, že skutočnosti, na ktorých sú tieto závery založené, sa zmenili, keďže to znamená, že sa posudzovali nanovo. Komisia ďalej nesúhlasí s tvrdením, že sa výrazne opierala o závery, ku ktorým sa dospelo v pôvodnom prešetrovaní, o čom svedčí analýza informácií zhromaždených počas prešetrovania, ktoré sú zohľadnené v tomto nariadení. V tejto súvislosti a vzhľadom na čiastočné uplatnenie článku 28 základného nariadenia na čínsku vládu Komisia použila dostupné skutočnosti, čo v určitých prípadoch viedlo k tomu, že svoje zistenia založila na záveroch, ku ktorým sa dospelo v pôvodnom prešetrovaní.

               (81)

               Žiadateľ tvrdil, že ČĽR naďalej výrazne subvencuje svoje odvetvie fotovoltiky, a odvolával sa na viaceré politické a plánovacie dokumenty, ako aj na právne predpisy, ktoré sú základom štátnej podpory pre toto odvetvie. Komisia preskúmala a analyzovala dokumenty uvedené v žiadosti, ako aj doplňujúce dokumenty, ktoré počas prešetrovania predložila čínska vláda a vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky.

               (82)

               V pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že čínska vláda zaradila odvetvie fotovoltiky medzi „strategické“ odvetvia 12. päťročného plánu (17). Čínska vláda tiež vydala osobitný plán pre solárny fotovoltický priemysel (podriadený hlavnému 12. päťročnému plánu), t. j. 12. päťročný plán pre solárny fotovoltický priemysel. V tomto pláne čínska vláda vyjadrila podporu „vynikajúcim podnikom“ (18) a „kľúčovým podnikom“ (19), zaviazala sa, že bude „podporovať vykonávanie rôznych politík na podporu fotovoltiky“ (20), a „formulovať celkovú prípravu podporných politík pre oblasti priemyslu, financií, daní…“ (21). Tieto plány sa týkali obdobia rokov 2011 – 2015, a teda aj obdobia revízneho prešetrovania.

               (83)

               V marci 2016 bol uverejnený 13. päťročný plán, ktorý sa týka obdobia rokov 2016 – 2020. V reakcii na druhé písomné upozornenie na nedostatky čínska vláda predložila len čínske znenie s pripojeným prekladom zoznamu obsahu do anglického jazyka. V 13. päťročnom pláne je do tohto strategického plánu zaradené odvetvie fotovoltiky (22). Dôraz 13. päťročného plánu na prelomové technológie sa rozširuje na výrobky a služby súvisiace s energetikou, konkrétne aj na novú generáciu fotovoltických článkov.

               (84)

               Po poskytnutí informácií čínska vláda tvrdila, že 13. päťročný plán poskytla a že z tohto dokumentu vyplýva, že odvetvie solárnej energie sa nepodporuje.

               (85)

               Počas overovania na mieste sa vyžiadalo anglické znenie 13. päťročného plánu a bolo zaradené do zoznamu dokumentov, ktoré neboli poskytnuté. Počas overovania na mieste mala čínska vláda k dispozícii výtlačok anglického znenia, ktorý sa čínska vláda zaviazala predložiť, keď sa bude môcť sprístupniť Komisii. Ako dokazuje webové sídlo Národnej komisie pre rozvoj a reformy (NKRR) (23), anglické znenie takéhoto dokumentu bolo vydané 7. decembra 2016 a Komisii nebolo nikdy poskytnuté. Keďže úplné a úradné anglické znenie plánu predloženého čínskou vládou nebolo nikdy poskytnuté, Komisia sa musela opierať o vlastný preklad takéhoto dokumentu a počas overovania na mieste predložila čínskej vláde výňatky uvedené v odôvodnení (83). Aj keď čínska vláda uviedla, že tieto odkazy určujú smer technologických inovácií, existenciu takýchto odkazov nepoprela. Na záver je potrebné pripomenúť, že vzhľadom na chýbajúce úplné anglické znenie plánu predloženého čínskou vládou sa Komisia v informačnom dokumente opierala o vlastný preklad do anglického jazyka (pozri poznámku pod čiarou 22).

               (86)

               Čínska vláda ďalej tvrdila, že výňatky uvedené v odôvodneniach (83) a (87) sa týkajú rozvoja domácich sietí modernej infraštruktúry vrátane využívania alebo výroby solárnej energie, ale nie výroby materiálov na jej výrobu. Čínska vláda ďalej uviedla, že kapitola 23, v ktorej sa uvádzajú rozvíjajúce sa a strategické priemyselné odvetvia, sa vôbec netýka odvetvia solárnej energie, a poprela existenciu odkazu na fotovoltické články v rámčeku 8 tej istej kapitoly.

               (87)

               V kapitole 30 plánu sa uvádza: „Budeme naďalej stimulovať rozvoj veternej a fotovoltickej energie“. Z priameho výkladu tohto tvrdenia vyplýva, že podpora „fotovoltickej energie“ zahŕňa podporu čínskeho odvetvia fotovoltiky. Tento výklad sa potvrdzuje rámčekom 8 „Rozvoj strategických rozvíjajúcich sa priemyselných odvetví“ v kapitole 23 „Rozvoj strategických rozvíjajúcich sa priemyselných odvetví“. V tomto rámčeku sa odkazuje na „Prelomové pokroky a podporu pri priemyselnom uplatňovaní kľúčových technológií, akou je ďalšia generácia fotovoltiky“, čo je jasný odkaz na materiál potrebný na výrobu energie. Ďalší odkaz v tomto smere sa nachádza v oddiele 1 tej istej kapitoly a znie: „Podporíme rozvoj ďalšej generácie informačných technológií … ekologických a nízkouhlíkových technológií“. Ekologické technológie sa v tejto súvislosti v Číne bežne spájajú s odvetvím fotovoltiky. Okrem toho, ako sa uvádza aj v odôvodneniach (378) a (389), odvetvie fotovoltiky je uvedené ako podporované priemyselné odvetvie v Katalógu kľúčových odvetví, výrobkov a technológií, ktorých vývoj je podporovaný štátom. Na základe uvedeného Komisia potvrdila, že odvetvie fotovoltiky je zaradené do tohto strategického plánu.

               (88)

               Pokiaľ ide o osobitný 13. päťročný plán pre solárny fotovoltický priemysel, čínska vláda vo svojej odpovedi z 22. júla 2016 uviedla, že tento dokument ešte nebol uverejnený. Počas overovania na mieste, t. j. o menej ako 20 dní neskôr, čínska vláda namiesto toho tvrdila, že takýto politický dokument nevydá, a to bez poskytnutia akéhokoľvek ďalšieho dôkazu. Čínska vláda na záver poukázala na neexistenciu 13. päťročného plánu pre solárny priemysel ako na ďalší ukazovateľ, že takéto priemyselné odvetvie sa nepodporuje.

               (89)

               Stále však platí rozhodnutie Štátnej rady č. 40, rozhodnutie Štátnej rady z 10. októbra 2010 a Štátna koncepcia strednodobého a dlhodobého rozvoja vedy a techniky (2006 – 2020), ktoré podporujú rozvoj odvetvia fotovoltiky a rôznymi spôsobmi podnecujú finančnú a fiškálnu podporu pre odvetvie fotovoltiky, ako sa uvádza v odôvodnení 102 pôvodného nariadenia. Stále platí aj zákon ČĽR o vedeckom a technickom pokroku, v ktorom sa uvádza viacero opatrení na podporu odvetvia fotovoltiky. Preto aj keď sa nevydáva osobitný 13. päťročný plán pre solárny priemysel, neznamená to ukončenie vládnej podpory pre odvetvie fotovoltiky, keďže na podporu uvedeného záveru stačia všetky zostávajúce vládne plány, projekty a ďalšie dokumenty.

               (90)

               A napokon v pôvodnom prešetrovaní (24) sa dospelo k záveru, že čínska vláda má politiku na poskytovanie preferenčných úverov odvetviu fotovoltiky. Čínska vláda počas tohto prešetrovania neposkytla žiadne dôkazy o tom, že táto situácia sa zmenila. Počas prešetrovania nevyšiel najavo žiadny prvok, ktorý by bol v rozpore s uvedeným zistením, ale predložili sa nové dôkazy potvrdzujúce predchádzajúce zistenie.

               (91)

               Navyše v správach o čínskej menovej politike, ktoré vydáva štátny orgán, skupina Čínskej ľudovej banky pre analýzu menovej politiky, sa potvrdila existencia politiky čínskej vlády, keďže v týchto správach sa počas ORP uvádzalo, že „úloha finančného sektora sa posilní s cieľom poskytovať lepšie finančné služby a presadzovať reformu a rozvoj železničnej dopravy, … a ďalších kľúčových priemyselných odvetví“ (25), že „sa poskytne rozšírená podpora … strategickým rozvíjajúcim sa priemyselným odvetviam a ďalším kľúčovým oblastiam v národnom hospodárstve“ (26), že „Čínska ľudová banka bude dodržiavať strategické pravidlá ústredného výboru strany a Štátnej rady“ (27) a že „sa budú poskytovať lepšie finančné služby na podporu stratégie rozvoja založeného na inováciách, vytvoria sa finančné produkty prispôsobené potrebám podnikov v oblasti technologických inovácií a finančné inštitúcie sa budú podporovať v tom, aby rozšírili podporu pre … strategické rozvíjajúce sa priemyselné odvetvia a ďalšie kľúčové oblasti“ (28) alebo že „finančné inštitúcie sa budú podporovať v tom, aby posilnili podporu pre stratégiu transformácie Číny z výrobcu kvantity na výrobcu kvality poskytovaním vhodných finančných služieb na strategickú úpravu priemyselnej štruktúry, budovania infraštruktúry, lodiarskeho priemyslu, logistiky, energetiky, vedy a techniky, kultúry a ďalších kľúčových oblastí“ (29).

               (92)

               Počas tohto prešetrovania sa uvedené skutočnosti potvrdili aj zisteniami týkajúcimi sa troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Vo výročnej správe za rok 2014, ktorú Komisii Spojených štátov pre cenné papiere a burzy predložil jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, sa napríklad uvádza: „Banky China Development Bank a China Mingsheng Bank nám vždy poskytovali úvery na financovanie našich projektov v oblasti solárnej energie. Keďže tieto úvery sú čiastočne založené na politických ohľadoch v tom zmysle, že vláda mení svoj postoj k odvetviu solárnej energie, podmienky a dostupnosť týchto úverov sa môžu zmeniť. Ak nebudeme môcť získať od týchto bánk alebo iných bánk, ktoré sa prihlásia, finančné prostriedky za komerčne atraktívnych podmienok, môžeme mať problémy s financovaním našich projektov. Nemôžeme zaručiť, že sa nám v požadovaných lehotách alebo vôbec, alebo za podmienok alebo pri nákladoch, ktoré budeme považovať za atraktívne alebo prijateľné, podarí nájsť ďalšie vhodné zdroje financovania, čo nám môže sťažiť alebo znemožniť vykonávanie našich plánov v oblasti rastu.“ (30).

               (93)

               Po poskytnutí informácií čínska vláda tvrdila, že odvetvie fotovoltiky nie je zaradené medzi kľúčové, strategické ani rozvíjajúce sa priemyselné odvetvia a že uvedené politiky sa ho preto netýkajú.

               (94)

               V tejto súvislosti sa odkazuje na odôvodnenie (87), kde sa dospelo k záveru, že odvetvie fotovoltiky sa považuje za kľúčové/strategické priemyselné odvetvie.

               (95)

               Ako sa uvádza v odôvodneniach 333 a 400 pôvodného nariadenia a ako sa potvrdilo týmto prešetrovaním, okrem iného v odôvodnení (83), odvetvie fotovoltiky sa považuje za kľúčové/strategické priemyselné odvetvie a závery stanovené v pôvodnom nariadení zostávajú v platnosti, a preto sa potvrdzujú.

         3.3.   Špecifické schémy

               (96)

               Komisia analyzovala všetky subvenčné schémy uvedené v žiadosti o revízne prešetrovanie a požiadala čínske orgány, aby poskytli informácie o akýchkoľvek ďalších možných súvisiacich subvenčných schémach. Komisia sa na základe informácií uvedených v žiadosti o revízne prešetrovanie usilovala získať informácie týkajúce sa týchto schém, súčasťou ktorých bolo údajné poskytovanie subvencií zo strany štátneho orgánu:

                           i)

                           úvery v rámci preferenčnej politiky, úverové linky, iné financovanie, záruky a poistenie:

                                       —

                                       úvery v rámci preferenčnej politiky,

                                       —

                                       poskytovanie úverových liniek,

                                       —

                                       programy subvencovania vývozných úverov,

                                       —

                                       vývozné záruky a poistenie pre ekologické technológie;

                           ii)

                           grantové programy:

                                       —

                                       subvencie na rozvoj „slávnych značiek“ a „známych ochranných známok v Číne“, „Fond na rozvoj vývozných značiek“ a podobné programy,

                                       —

                                       demonštračný program Golden Sun,

                                       —

                                       rôzne dotácie;

                           iii)

                           programy oslobodenia od priamych daní a zníženia priamych daní:

                                       —

                                       program oslobodenia od dane v prvých dvoch rokoch a potom tri roky polovičná daň z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou,

                                       —

                                       program oslobodenia od dane v prvých dvoch rokoch a potom tri roky polovičná daň z príjmu pre podniky v oblasti nových a vyspelých technológií,

                                       —

                                       daňová kompenzácia za výskum a vývoj,

                                       —

                                       zníženie dane pre podniky v oblasti vyspelých a nových technológií, ktoré sú zapojené do určených projektov,

                                       —

                                       zníženie dane z príjmu pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou, ktoré nakupujú zariadenia vyrobené v Číne,

                                       —

                                       oslobodenie od dane z príjmu z určitých dividend, bonusov a ďalších kapitálových investícií medzi oprávnenými spoločnosťami rezidentmi,

                                       —

                                       iné programy v oblasti daní: preferenčné daňové politiky v západných regiónoch, dane na údržbu miest a výstavbu a príplatky na vzdelanie pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou a preferenčná daň poskytovaná spoločnostiam, ktoré fungujú s malým ziskom;

                           iv)

                           programy týkajúce sa nepriamej dane a dovozného cla:

                                       —

                                       oslobodenie od DPH a zníženie dovozných ciel na používanie dovezených zariadení a technológií,

                                       —

                                       zníženie DPH pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrobených v Číne,

                                       —

                                       oslobodenie od DPH pre výrobky predávané podnikmi so zahraničnou majetkovou účasťou;

                           v)

                           poskytovanie tovaru a služieb vládou za nižšiu ako primeranú cenu:

                                       —

                                       poskytovanie polykryštalického kremíka vládou za nižšiu ako primeranú cenu,

                                       —

                                       poskytovanie hliníkových výliskov vládou za nižšiu ako primeranú cenu,

                                       —

                                       poskytovanie skla vládou za nižšiu ako primeranú cenu,

                                       —

                                       poskytovanie energie vládou za nižšiu ako primeranú cenu,

                                       —

                                       poskytovanie vody vládou za nižšiu ako primeranú cenu,

                                       —

                                       poskytovanie pôdy a práv na využívanie pôdy vládou za nižšiu ako primeranú cenu;

                           vi)

                           podpora fúzií a reštrukturalizácie v odvetví fotovoltiky.

         3.4.   Subvencovanie dovozu počas ORP

   3.4.1.   Úvery v rámci preferenčných politík, iné financovanie, záruky a poistenie

   3.4.1.1.   Úvery v rámci preferenčnej politiky
   —   Úvod

               (97)

               Žiadosť obsahovala tvrdenia, že čínska vláda pokračovala v subvencovaní svojho odvetvia fotovoltiky prostredníctvom úverov v rámci preferenčnej politiky.

         a)   Právny základ

               (98)

               Právny základ pre preferenčné úvery je rovnaký ako v pôvodnom prešetrovaní, t. j. zákon ČĽR o komerčných bankách (ďalej len „zákon o bankách“), všeobecné pravidlá úverov (uplatňované Čínskou ľudovou bankou), rozhodnutie č. 40 Štátnej rady o uverejnení a vykonávaní dočasných ustanovení o podpore priemyselnej reštrukturalizácie.

               (99)

               Tieto právne ustanovenia sa vykonávajú prostredníctvom rozhodnutí bánk vo vlastníctve štátu, ktoré sú verejnými orgánmi v zmysle článku 2 písm. b) základného nariadenia v spojení s článkom 3 ods. 1 písm. a) bodom i) základného nariadenia (pozri nasledujúci oddiel), alebo alternatívne sú poverené a riadené štátom v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) prvej zarážky základného nariadenia.

         b)   Banky vo vlastníctve štátu ako verejné orgány

               (100)

               Subvencie v podobe úverov v oblastiach politík poskytujú banky vo vlastníctve štátu. Preto je potrebné určiť, či sú tieto banky verejnými orgánmi.

               (101)

               Podľa odvolacieho orgánu WTO (rozhodnutie DS 379, bod 318) je uplatniteľná skúška na stanovenie, že podnik vo vlastníctve štátu je verejným orgánom, takáto: „Záleží na tom, či subjektu bola zverená právomoc na vykonávanie vládnych funkcií, a nie na tom, ako sa to dosiahlo. Existuje množstvo rôznych spôsobov, ako by mohla vláda v úzkom zmysle poskytnúť subjektu právomoc. Na preukázanie skutočnosti, že takáto právomoc bola udelená konkrétnemu subjektu, teda môžu byť relevantné rôzne druhy dôkazov. Dôkazy, že subjekt v skutočnosti vykonáva vládne funkcie, môžu slúžiť ako dôkaz, že má vládnu právomoc alebo mu vládna právomoc bola zverená, najmä ak takéto dôkazy poukazujú na sústavnú a systematickú prax. Podľa nášho názoru z toho vyplýva, že dôkaz, že vláda uplatňuje významnú kontrolu nad subjektom a jeho konaním, môže za určitých okolností slúžiť ako dôkaz, že príslušný subjekt má vládnu právomoc a vykonáva ju pri plnení vládnych funkcií. Zdôrazňujeme však, že s výnimkou výslovného delegovania právomoci v právnom nástroji iba existencia formálnych väzieb medzi subjektom a vládou v úzkom zmysle pravdepodobne nestačí na stanovenie, že nevyhnutne má vládnu právomoc. Preto napríklad samotná skutočnosť, že vláda je väčšinovým akcionárom subjektu, nepreukazuje, že vláda vykonáva významnú kontrolu nad konaním tohto subjektu, a už vôbec nie, že vláda mu zverila vládnu právomoc. V niektorých prípadoch, keď z dôkazov vyplýva, že formálne indície vládnej kontroly sú mnohoraké, a existuje aj dôkaz, že takáto kontrola sa vykonáva významným spôsobom, však potom možno na základe takýchto dôkazov vyvodiť, že príslušný subjekt vykonáva vládnu právomoc.“

               (102)

               V tomto prípade je záver, že bankám vo vlastníctve štátu, ktoré poskytovali trom výrobcom zaradeným do vzorky úvery v rámci preferenčnej politiky, je zverená právomoc vykonávať vládne funkcie, založený na nasledujúcich úvahách.

               (103)

               Komisia sa snažila získať informácie o štátnom vlastníctve finančných inštitúcií, pretože predstavujú formálnu indíciu, ktorá v spojení s dôkazom, že takáto formálna kontrola sa vykonáva významným spôsobom, umožňuje vyvodiť záver, že príslušný subjekt vykonáva vládnu právomoc. Vo vyplnenom dotazníku čínska vláda predložila informácie o akcionároch 17 finančných inštitúcií, ktorých súvaha spolu údajne predstavuje 80 % celého odvetvia bankovníctva. Poskytnuté informácie boli založené na rôznych zdrojoch. Čínska vláda konkrétne tvrdila, že vo vlastníctve štátu sú štyri banky (ICBC, Agricultural Bank, Bank of China a China Construction Bank). Podľa čínskej vlády vlastnila menej ako 50 % akcií v štyroch ďalších bankách (Bank of Communications, China Everbright Bank, Industrial Bank a Shanghai Pudong Development Bank). Pri zostávajúcich deviatich bankách sa tvrdilo, že nemajú žiadne akcie, ktorých držiteľom je vláda.

               (104)

               Počas overovania sa ukázalo, že poskytnuté informácie o akcionároch boli zrejme nesprávne, keďže z nich boli vylúčené akcie, ktoré štát vlastnil nepriamo, hoci v niektorých verejne dostupných informáciách sa ako také uvádzali. Čínska vláda bola v tejto súvislosti požiadaná o revíziu vyplneného dotazníka a o uvedenie priameho aj nepriameho vlastníctva. Čínska vláda to odmietla urobiť. Komisia preto nedokázala overiť presnosť a správnosť uvádzaných údajov o vlastníckych podieloch štátu v bankách a iných finančných inštitúciách.

               (105)

               Čínska vláda sa po poskytnutí informácií vyjadrila, že poskytnuté informácie o akcionárskom podiele sa týkali inštitúcií, ktoré už zahŕňajú 80 % celého odvetvia bankovníctva, že informácie o nepriamom akcionárskom podiele štátu nie sú dispozícii a žiadosť Komisie je preto neodôvodnená. Čínska vláda takisto tvrdila, že Komisia by spoluprácu čínskej vlády považovala za nedostatočnú bez ohľadu na to, ako spolupracovala. Komisia toto tvrdenie odmietla. Okrem toho je potrebné vysvetliť, že bez toho, aby boli Komisii poskytnuté akékoľvek ďalšie informácie, bolo tvrdenie, že informácie o akcionároch, ktoré poskytla čínska vláda, údajne „zahŕňajú 80 % celého odvetvia bankovníctva“ pre Komisiu neoveriteľné. Ak by však toto neoverené tvrdenie bolo pravdivé, informácie o akcionároch by nepreukazovali tvrdenie čínskej vlády o právnej kvalifikácii týchto bánk.

               (106)

               Komisia preto dospela k týmto záverom. Po prvé zistila že ICBC, Agricultural Bank, Bank of China a CCB boli podľa vyplneného dotazníka čínskej vlády vo verejnom vlastníctve. Po druhé použila dostupné skutočnosti vo vzťahu k Bank of Communications, China Everbright Bank, Industrial Bank a Shanghai Pudong Development Bank zahrnutím nepriameho akcionárskeho podielu s použitím informácií dostupných v tejto súvislosti v spise. Z deviatich zostávajúcich bánk, o ktorých čínska vláda uviedla, že ich väčšinový podiel je údajne v súkromnom vlastníctve, len tri poskytovali úvery spoločnostiam zaradeným do vzorky. Ostatných šesť bánk sa preto neprešetrovalo. Jednou z nich bola MEB, v prípade ktorej sa po overení na základe posúdenia všetkých prvkov v spise zistilo, že je vo verejnom vlastníctve (pozri odôvodnenia (167) až (187)). Ďalšie dve banky, Hua Xia Bank a Ping An Bank, Komisia ďalej neprešetrovala, keďže percento ich úverov poskytnutých výrobcom zaradeným do vzorky bolo zanedbateľné. Na účely tohto prešetrovania tak Komisia dospela k záveru, že vo verejnom vlastníctve bolo deväť bánk, a to ICBC, Agricultural Bank, Bank of China, CCB, MEB, Bank of Communications, China Everbright Bank, Industrial Bank a Shanghai Pudong Development Bank.

               (107)

               Komisia požiadala čínsku vládu o predloženie informácií týkajúcich sa podielu úverov poskytnutých bankami, v ktorých je čínska vláda najväčším alebo jediným akcionárom, bankami, v ktorých má čínska vláda akcionársky podiel, ale nie je najväčším akcionárom, bankami, v ktorých čínska vláda nie je akcionárom, a bankami, ktoré sú v zahraničnom vlastníctve, a to tak priemyslu ako celku, ako aj odvetviu fotovoltiky. Čínska vláda neposkytla na túto otázku žiadnu zmysluplnú odpoveď, a to ani keď sa rozsah otázky obmedzil na banky, ktoré poskytovali finančné prostriedky desiatim najväčším vyvážajúcim výrobcom (skupinám vyvážajúcich výrobcov). Čínska vláda neodporučila žiadny alternatívny zdroj týchto informácií. Účelom tejto žiadosti bolo stanoviť, či sa v poskytovaní úverov prejavujú rozdiely v závislosti od vlastníctva. Ak by z týchto informácií skutočne vyplynulo, že banky vo vlastníctve štátu majú väčší podiel priemyselných odvetví, ktoré sa majú uprednostňovať podľa centrálneho plánovania, predstavovalo by to indíciu, že vládna právomoc sa vykonáva významným spôsobom.

               (108)

               V diskusii o tejto žiadosti o informácie počas overovania na mieste čínska vláda odpovedala, že banky v ČĽR neposkytovali odvetviu fotovoltiky žiadne preferenčné úvery a/ani úverové linky. Toto tvrdenie je v rozpore so zisteniami týkajúcimi sa troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, ktorí všetci dostali preferenčné úvery a/alebo úverové linky od štyroch overených bánk, ako aj od ostatných bánk uvedených v odôvodnení (29).

               (109)

               Komisia preto založila svoje zistenia týkajúce sa bánk vo vlastníctve štátu ako verejných orgánov na vyplnených dotazníkoch od bánk EXIM, CCB, ICBC, MEB a MiB predložených prostredníctvom čínskej vlády a od troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, na overovaní na mieste, informáciách dostupných z iných zdrojov, žiadosti o revízne prešetrovanie, ako aj na zisteniach pôvodného prešetrovania, pri ktorých sa zistilo, že sa nezmenili.

               (110)

               Účelom osobitného dotazníka pre finančné inštitúcie (ďalej len „dodatok A“) bolo overiť tvrdenia uvedené v podnete, že čínske banky vo vlastníctve štátu sú verejnými orgánmi. Komisia sa usilovala získať informácie o tom, či bola bankám vo vlastníctve štátu zverená právomoc vykonávať vládne funkcie vo vzťahu k odvetviu fotovoltiky, napr. prostredníctvom zloženia predstavenstva a valného zhromaždenia akcionárov podľa stanov spoločnosti, prostredníctvom zápisníc zo schôdzí akcionárov/členov predstavenstva, informácií o štátnej príslušnosti akcionárov/členov predstavenstva, úverových politík a posudzovania rizík v súvislosti s úvermi poskytovanými odvetviu fotovoltiky a spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky.

         —   Overovanie v bankách

               (111)

               Komisia vo svojom liste predchádzajúcom overovaniu oznámila zámer uskutočniť overenie v štyroch bankách, ktoré predložili vyplnený dodatok A k dotazníku a poskytovali úvery vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky (EXIM, ICBC, CCB a MEB). Uviedla aj podrobný neúplný zoznam tém, ktoré sa mali riešiť počas overovania. V liste predchádzajúcom overovaniu Komisia uviedla, že od čínskej vlády sa „požaduje, aby poskytla všetky podporné dokumenty, ktoré boli použité na prípravu [jej…] vecnej odpovede, vrátane zdrojových dokumentov a aplikácií“.

         —   EXIM

               (112)

               V druhom písomnom upozornení na nedostatky Komisia informovala čínsku vládu, že vyplnený dodatok A spoločnosti EXIM je neúplný a že EXIM nepredložila dokument, ktorý sa osobitne požadoval, t. j. čínske a anglické znenie stanov spoločnosti. EXIM vo svojom vyplnenom dotazníku uviedla, že stanovy spoločnosti sú vnútorným riadiacim dokumentom, a neposkytla ich. V odpovedi na písomné upozornenie na nedostatky sa uvádzalo, že spoločnosť EXIM prechádza reformou a že revízia stanov spoločnosti ešte nebola dokončená. Počas overovania na mieste spoločnosť EXIM uviedla, že reforma sa začala v marci/apríli 2015 a platné znenie stanov spoločnosti, ktoré sa reviduje, pochádza z roku 1994, ale znenie z roku 1994 neposkytla. Na žiadosť o poskytnutie podporných dôkazov o prebiehajúcej reforme sa spoločnosť EXIM odvolala na svoje webové sídlo. Vzhľadom na neexistujúce pripojenie na internet však takúto informáciu nebolo možné overiť na mieste.

               (113)

               Čínska vláda vo svojich pripomienkach k poskytnutým informáciám tvrdila, že Komisia mohla skontrolovať webové sídlo spoločnosti EXIM v Bruseli pred overovaním na mieste, aby získala dôkazy o prebiehajúcej reforme, alebo mala predvídať, že na mieste bude potrebovať vlastné prostriedky na pripojenie na internet. Komisia v tejto súvislosti opakovane pripomína, že napriek viacerým žiadostiam spoločnosť EXIM neposkytla žiadnu verziu svojich stanov, či už v pôvodnom alebo revidovanom znení.

               (114)

               Počas overovania Komisia požiadala o kópiu oznámenia o založení spoločnosti EXIM vydaného Štátnou radou a Opatrení spoločnosti EXIM na správu úverov pre vyvážajúcich predajcov technologicky vyspelých výrobkov. Spoločnosť EXIM odmietla tieto dokumenty poskytnúť.

               (115)

               Čínska vláda sa po poskytnutí informácií vyjadrila, že údaje o založení spoločnosti EXIM možno takisto nájsť na webovom sídle spoločnosti EXIM a že druhý dokument uvedený v odôvodnení vyššie bol zrušený. Čínska vláda sa preto domnievala, že dva dokumenty uvedené v predchádzajúcom odôvodnení nemôžu predstavovať dôvody na použitie dostupných skutočností. Komisia pripomína, že v liste predchádzajúcom overovaniu boli čínska vláda a finančné inštitúcie požiadané, aby informácie, ktoré sa vyžiadajú na mieste, ihneď sprístupnili. Komisia pripomína, že na prvý dokument odkazovala samotná spoločnosť EXIM vo svojom vyplnenom dotazníku. Na overenie vyplneného dotazníka tak Komisia potrebovala, aby jej bol poskytnutý tento dokument. V súvislosti s druhým dokumentom Komisia berie na vedomie pripomienku čínskej vlády o jeho zrušení.

               (116)

               Pokiaľ ide o vlastníctvo podielov, Komisia zistila, že spoločnosť EXIM je exportno-úverová agentúra, ktorej 100 % vlastní štát, ako sa uvádza aj v jej vyplnenom dotazníku. Pokiaľ ide o predstavenstvo a jeho zloženie, spoločnosť EXIM poskytla počas overovania na mieste protirečivé informácie, keďže uviedla, že predstavenstvo ešte nebolo vytvorené z dôvodu prebiehajúceho procesu reforiem. Vo svojom vyplnenom dotazníku však spoločnosť EXIM vo viacerých prípadoch na takéto predstavenstvo odkazovala. Poskytnuté neboli ani informácie o zložení dozornej rady, ktoré sa takisto nemohli overiť. Komisia preto nemohla overiť existenciu ani zloženie predstavenstva a zloženie dozornej rady.

               (117)

               Čínska vláda vo vyplnenom dotazníku vysvetlila, že fungovanie spoločnosti EXIM upravujú stanovy spoločnosti z roku 1994, a toto fungovanie opísala. Čínska vláda však tento dokument neposkytla.

               (118)

               Po poskytnutí informácií čínska vláda nesúhlasila s posúdením Komisie v odôvodnení (113), pričom uviedla, že vo výročnej správe spoločnosti EXIM za rok 2015 sa konštatuje, že vytvorenie predstavenstva sa urýchlilo, ale že predstavenstvo nebolo inak spomenuté. Komisia pripomína, že v dotazníku a v druhom písomnom upozornení na nedostatky sa požadovali údaje o zložení (nie vymenovaní) predstavenstva. Až do overovania na mieste sa nevysvetlilo, že spoločnosť EXIM údajne počas ORP nemala žiadne predstavenstvo.

               (119)

               S použitím dostupných skutočností dospela Komisia k tomuto záveru: Štát ako stopercentný vlastník spoločnosti EXIM kontroluje spoločnosť EXIM prostredníctvom vymenúvania členov jej dozornej rady. Títo členovia zastupujú na zasadnutiach spoločnosti EXIM záujmy štátu vrátane politických hľadísk. Pri neexistencii predstavenstva vymenúva vedenie spoločnosti EXIM dozorná rada alebo priamo štát.

               (120)

               Na základe článku 3 a článku 5 dočasných predpisov o dozorných radách v kľúčových finančných inštitúciách vo vlastníctve štátu Komisia zistila, že členov dozornej rady vysiela Štátna rada, ktorej sa zodpovedajú.

               (121)

               Štáty okrem toho bežne zverujú exportno-úverovým agentúram právomoc vykonávať vládne funkcie. Zverenou vládnou funkciou je podpora vývozu, pokiaľ ide o také krajiny a tovary, v prípade ktorých komerčné poistenie buď neposkytuje poistné krytie, alebo ho poskytuje s takými sadzbami poistného, ktoré nie sú prístupné všetkým vývozcom. Vlády bežne poskytujú exportno-úverovej agentúre štátnu záruku s cieľom znížiť jej náklady na prijaté úvery a pôžičky na kapitálových trhoch. Existencia takejto štátnej záruky je odôvodnená zverením právomoci vykonávať vládne funkcie a je jeho dôkazom. Činnosti takýchto agentúr sa riadia cieľmi verejnej politiky, najmä podporou vývozu. Konkrétnejšie povedané, názov a obsah (ako bol zhrnutý vo vyplnenom dotazníku) oznámenia o založení spoločnosti EXIM vydaného Štátnou radou naznačujú, že spoločnosť EXIM vykonáva čínsku vývoznú politiku. Odvetvie fotovoltiky ako strategické/kľúčové priemyselné odvetvie navyše využíva výhody takejto podpory vývozu, ako sa opisuje v časti 3.4.1.

               (122)

               Vzhľadom na tieto úvahy sa na základe dostupných skutočností vyvodil záver, že štát vykonáva svoju formálnu kontrolu, ktorá vzniká z povahy jeho vlastníctva, pri každodenných obchodných činnostiach spoločnosti EXIM významným spôsobom a že štát zveril spoločnosti EXIM právomoc vykonávať vládne funkcie.

               (123)

               Tento záver sa ďalej potvrdzuje preskúmaním úverovej politiky na základe výročných správ, z ktorého vyplýva, že spoločnosť EXIM sa pri rozhodovaní o poskytnutí úveru cíti byť viazaná vykonávaním štátnej politiky, a to z nasledujúcich dôvodov.

               (124)

               Na žiadosť o vysvetlenie svojej úverovej politiky, t. j. ako sa zohľadňujú vládne plány a projekty, či spoločnosť EXIM vo svojej úverovej politike prihliada na katalóg čínskych vyspelých technologických výrobkov určených na vývoz (alebo iné katalógy, zoznamy či plány), spoločnosť EXIM uviedla, že analyzuje vplyv plánov na úverové programy alebo dlžníkov a že podporuje podniky, ktoré vyrábajú výrobky z tohto katalógu. Po analýze výročnej správy sa ukázalo, že v odpovedi spoločnosti EXIM sa účelovo podhodnotil vplyv vládnych plánov a projektov na jej úverovú politiku. Vo výročnej správe za rok 2015 sa v skutočnosti uvádza, že hlavným mandátom spoločnosti EXIM je „uľahčovať vývoz a dovoz čínskych strojárskych a elektronických výrobkov, kompletných zostáv zariadení a nových výrobkov a vyspelých technologických výrobkov“, a čo je dôležitejšie, že „banka v plnej miere podporila svoju úlohu financovania politík pri vykonávaní čínskej štátnej rozvojovej stratégie“.

               (125)

               Čínska vláda po poskytnutí informácií tvrdila, že uľahčovanie vývozu nevyhnutne neznamená poskytovanie preferenčných úverov a že štátna stratégia rozvoja sa týka všetkých aspektov čínskeho hospodárstva. Zmyslom odôvodnenia (124) je však preukázať, že vládne plány a projekty určite ovplyvňujú úverovú politiku spoločnosti EXIM, čo sa odráža v jej mandáte. Pripomienka čínskej vlády sa preto zamieta.

               (126)

               V súvislosti so štatistikou o vývoze jednotlivých kategórií výrobkov, ktorá sa požadovala už v dotazníku, spoločnosť EXIM neposkytla požadované informácie a odvolala sa na doložky o dôvernosti. Počas overovania na mieste spoločnosť EXIM zmenila svoj názor a uviedla, že informácie nie sú k dispozícii. Komisia na jednej strane nechápe, prečo spoločnosť EXIM zmenila svoje argumenty, a na druhej strane Komisii nie je jasné, ako môže byť poskytnutie konsolidovaných údajov, ktoré sa netýkajú jednotlivých zákazníkov, porušením doložiek o dôvernosti. Spoločnosť EXIM poskytla celkové obchodné hodnoty za tri roky, avšak nepredložila tieto informácie týkajúce sa ORP, a to ani pred overovaním na mieste, ani počas neho. Komisia preto nemohla overiť celkové obchodné hodnoty vývozných úverov počas ORP ani údaje týkajúce sa podielu vývozných úverov pre odvetvie fotovoltiky.

               (127)

               Čínska vláda vyjadrila prekvapenie nad – podľa názoru Komisie – protirečivými tvrdeniami uvedenými v odôvodnení (113). Komisia pripomína, že spoločnosť EXIM neposkytla žiadne štatistiky týkajúce sa vývozu jednotlivých kategórií výrobkov. To, čo bolo poskytnuté počas overovania na mieste, sa týkalo celkových obchodných hodnôt. Prvé uvedené štatistiky by Komisii umožnili vybrať údaje týkajúce sa dotknutého výrobku, čo v prípade údajov, ktoré boli napokon poskytnuté počas overovania na mieste (iba celkové údaje), nebolo možné. Čínska vláda takisto tvrdí, že Komisia mohla vyvodiť údaje týkajúce sa obdobia revízneho prešetrovania pomocou celkových obchodných hodnôt poskytnutých za trojročné obdobie, čo nie je správne, keďže tieto údaje neboli poskytnuté podľa jednotlivých mesiacov (ako sa vysvetľuje v odôvodnení (11), obdobie revízneho prešetrovania je od 1. októbra 2014 do 30. septembra 2015).

               (128)

               Počas overovania sa Komisia pokúsila overiť posúdenie úverovej bonity desiatich najväčších vyvážajúcich výrobcov prešetrovaného výrobku vrátane troch výrobcov zaradených do vzorky. Spoločnosť EXIM uviedla, že prístup k takýmto informáciám nie je možné poskytnúť z dôvodu dôvernosti. Pri pokuse overiť systém spoločnosti EXIM na posudzovanie úverovej bonity dokonca len prostredníctvom nevyplneného formulára na posúdenie spoločnosť EXIM odmietla prístup k takémuto nevyplnenému dokumentu, keďže tvrdila, že obsahuje informácie týkajúce sa bankového tajomstva.

               (129)

               Čínska vláda po poskytnutí informácií upozornila na vyplnený dotazník a výročnú správu spoločnosti EXIM za rok 2015, v ktorých sa podľa nej jasne odráža dôležitosť posudzovania rizika pred prijatím rozhodnutia o poskytnutí úveru. Aj keby sa akceptovalo, že takáto koncepcia tvorí súčasť všeobecnej politiky banky, spoločnosť EXIM neposkytla žiadne príklady, ako sa táto koncepcia vykonávala ani len vo vzťahu k spoločnostiam zaradeným do vzorky. Touto pripomienkou sa preto zistenia Komisie nezmenili.

               (130)

               Komisia takisto požiadala o kópiu výročnej správy spoločnosti EXIM za rok 2015. Spoločnosť EXIM najprv uviedla, že takýto dokument nie je možné poskytnúť ani o ňom diskutovať, hoci bolo zjavné, že požadovaný dokument už bol verejne dostupný na jej webovom sídle. Komisia mohla nakoniec nahliadnuť do požadovaného dokumentu na internete, ale pôvodne si nemohla vziať výtlačok dokumentu ani si robiť akékoľvek poznámky. Požadovaný dokument bol napokon predložený, ale až keď predstavitelia spoločnosti EXIM opustili priestory, v ktorých sa vykonávalo overovanie, a o dokumente nebolo možné ďalej diskutovať.

               (131)

               Po odoslaní listu Komisie s úvahou o uplatnení článku 28 čínska vláda tvrdila, že uplatnenie článku 28 je neodôvodnené, aj keď banka EXIM počas procesu overovania pôvodne odoprela prístup k verejne dostupnému dokumentu, ktorý však napokon po overovaní poskytla čínska vláda. Čínska vláda uviedla, že to, kto poskytol dokument, je nepodstatné.

               (132)

               Komisia pripomína, že oneskorené poskytnutie výročnej správy za rok 2015 bolo len čiastočným dôvodom na uplatnenie článku 28 (pozri odôvodnenia (112) až (118)). Treba zdôrazniť, že odopretím prístupu k verejne dostupnému dokumentu a odmietnutím diskusie o tomto dokumente v rámci času prideleného príslušnej finančnej inštitúcii banka EXIM sťažila a zdržala proces overovania. Okrem toho skutočnosť, že dokument bol predložený až po odchode predstaviteľov banky EXIM, neumožnila Komisii prediskutovať a uspokojivo overiť dotknutý dokument. Komisia sa preto domnieva, že táto finančná inštitúcia výrazne bránila procesu overovania.

               (133)

               Pokiaľ ide o dokumenty týkajúce sa založenia a správy operácií banky EXIM, t. j. oznámenie o založení spoločnosti EXIM vydané Štátnou radou a stanovy spoločnosti, čínska vláda tvrdila, že požadované dokumenty nijako nesúvisia so subvenčnou schémou ani s vyvážajúcimi výrobcami, že žiadosť je priširoko zameraná a že neexistujú žiadne právne dôvody na prešetrovanie schémy, ktorej sa netýkali vyrovnávacie opatrenia v pôvodnom prešetrovaní.

               (134)

               Komisia v tejto súvislosti uvádza, že požadované dokumenty boli potrebné na účely prešetrovania, najmä s cieľom zistiť, či bola spoločnosti EXIM zverená právomoc vykonávať vládne funkcie, a že čínska vláda poskytla podobné dokumenty, ktoré sa požadovali v súvislosti s inými spolupracujúcimi finančnými inštitúciami. Ďalej sa konštatuje, že banka EXIM sa vo svojom vyplnenom dotazníku na tieto dokumenty viackrát odvolávala v súvislosti s jej vlastníctvom, riadením, dohľadom a operáciami, a tak bolo potrebné tieto dokumenty overiť. Niektorí vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky takisto uviedli, že mali s touto finančnou inštitúciou finančné obchody, čo bol ďalší aspekt, ktorý chcela Komisia overiť, a z čoho vyplýva, že banka EXIM sa podieľala na subvenciách súvisiacich s tými, na ktoré sa vzťahovali vyrovnávacie opatrenia v pôvodnom prešetrovaní.

               (135)

               Názov a obsah oznámenia o založení spoločnosti EXIM vydaného Štátnou radou, v rozsahu, ktorý možno vyvodiť z vyplneného dotazníka, napokon potvrdzujú, že spoločnosť EXIM je nástrojom čínskej vlády na sledovanie cieľov verejnej politiky, a preto jej bola zverená právomoc vykonávať vládne funkcie.

               (136)

               Z týchto dôvodov po použití dostupných skutočností Komisia dospela k záveru, že spoločnosť EXIM je verejným orgánom.

         —   ICBC

               (137)

               Komisia na základe vyplneného dotazníka spoločnosti ICBC potvrdeného jej výročnou správou za rok 2015 stanovila, že štát vlastní viac ako 50 % akcií. Spoločnosť ICBC je preto formálne kontrolovaná štátom.

               (138)

               Komisia mohla na základe stanov spoločnosti, konkrétne ich kapitoly 8 až 10, a na základe vyplneného dotazníka spoločnosti ICBC určiť, že čínska vláda má prostredníctvom svojho akcionárskeho podielu a prostredníctvom Ústredného výboru Komunistickej strany Číny právomoc vymenúvať osoby do najdôležitejších funkcií vo vedení banky, ako sú predseda predstavenstva, podpredseda predstavenstva, výkonný riaditeľ, predseda dozornej rady, prezident a viceprezident. Podľa stanov ICBC navyše predstavenstvo okrem iného zvoláva valné zhromaždenia akcionárov, rozhoduje o obchodnej stratégii a rozpočte banky, prijíma rozhodnutia o investíciách (a fúziách), rozhoduje o prepustení členov vrcholového manažmentu, tvorí systém riadenia rizík, rozhoduje o zriadení oddelení a pobočiek atď. Tento neúplný zoznam povinností ilustruje významnú kontrolu štátu nad každodennou činnosťou ICBC.

               (139)

               V článku 34 zákona o bankách, ktorý sa uplatňuje na všetky banky pôsobiace v Číne, sa stanovuje, že „komerčné banky vykonávajú svoju činnosť v oblasti poskytovania úverov v súlade s potrebami národného hospodárskeho a sociálneho rozvoja a podľa usmernení priemyselných politík štátu“. Potreby národného hospodárskeho a sociálneho rozvoja a usmernenia priemyselných politík štátu sa stanovujú prostredníctvom centrálneho plánovania, ako sa uvádza v oddiele 3.2. Podporovanie odvetvia fotovoltiky je ich súčasťou.

               (140)

               Sledovanie cieľov hospodárskej politiky považujú súdy Únie za súčasť vykonávania verejnej právomoci (31).

               (141)

               Článkom 34 zákona o bankách sa tak všetkým bankám zveruje právomoc vykonávať vládnu funkciu. V prípade spoločnosti ICBC formálna kontrola akcionára a právomoci priznané čínskej vláde prostredníctvom akcionárskeho podielu vzhľadom na stanovy spoločnosti umožnili čínskej vláde vykonávať túto vládnu funkciu.

               (142)

               Na záver sa Komisia preskúmaním skutočnej úverovej politiky ICBC snažila stanoviť, či sa kontrola vykonáva významným spôsobom.

               (143)

               Komisia požiadala čínsku vládu o príslušné informácie, aby posúdila, ako banky v ČĽR vykonávajú posudzovanie úverového rizika spoločností pôsobiacich v odvetví fotovoltiky pred rozhodnutím o poskytnutí či neposkytnutí úverov (a/alebo úverových liniek) a rozhodnutím o podmienkach poskytnutých úverov. Komisia v dodatku A k dotazníku požadovala informácie o tom, ako banky zohľadňujú riziko, ako sa posudzuje úverová bonita dlžníka, aké sú rizikové prirážky účtované rôznym spoločnostiam/priemyselným odvetviam v ČĽR a aké faktory banky zohľadňujú pri posudzovaní žiadosti o úver alebo úverovú linku. Komisia žiadala aj o opis žiadosti o úver a jej schvaľovacieho procesu. Hoci spoločnosť ICBC poskytla na uvedené otázky opisnú odpoveď, ani čínska vláda, ani ICBC neposkytli v tomto smere uspokojivé podporné dôkazy. Počas overovania na mieste Komisia požiadala o podporné dôkazy k opisnej odpovedi. Čínska vláda však poskytla len odpovede všeobecného charakteru, ktoré neboli doložené vôbec žiadnymi dôkazmi o tom, že sa vôbec nejaké posudzovanie úverového rizika skutočne vykonáva.

               (144)

               Komisia takisto žiadala o podobné informácie vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky a pokúšala sa ich overiť počas overovania na mieste u vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Väčšina vyvážajúcich výrobcov odpovedala, že banky pred poskytnutím úverov požadovali určité dokumenty (napríklad finančné výkazy) a vykonali nejakú analýzu úverového rizika. Svoje tvrdenia však nevedeli podložiť žiadnymi dôkazmi, napríklad v súvislosti s dokumentmi, ktoré poskytli. Komisia počas overovania na mieste požadovala dôkazy (napríklad korešpondenciu atď.) o tom, že banky takéto dokumenty skutočne požadovali alebo že takéto dokumenty spoločnosti bankám poskytli, alebo akúkoľvek správu vydanú bankami, ktorá by dokazovala, že sa takáto analýza úverového rizika skutočne vykonala. Skupiny vyvážajúcich výrobcov zaradené do vzorky však neboli schopné takéto dôkazy poskytnúť a neboli schopné poskytnúť ani žiadne iné dôkazy na podporu svojich tvrdení.

               (145)

               Prvou prekážkou v tejto súvislosti bolo, že čínska vláda odmietla poskytnúť informácie uvedené v oddiele 3.1. Druhou prekážkou bolo, že čínska vláda odmietla akýkoľvek prístup k posudzovaniu úverovej bonity, ktoré vykonávala spoločnosť ICBC.

               (146)

               V písomnom upozornení na nedostatky zo 14. marca 2016 Komisia čínsku vládu informovala, že vyplnený dodatok A spoločnosti ICBC bol neúplný, keďže neobsahoval tieto požadované informácie: úvery poskytnuté desiatim najväčším vyvážajúcim výrobcom prešetrovaného výrobku, úplnú odpoveď týkajúcu sa posudzovania úverovej bonity, podporu banky pri vykonávaní vládnych plánov a projektov.

               (147)

               Pokiaľ ide o úvery a/alebo úverové linky poskytnuté desiatim najväčším vyvážajúcim výrobcom prešetrovaného výrobku, ICBC neposkytla žiadne informácie a odvolala sa na zákonné a zmluvné povinnosti týkajúce sa dôvernosti, podľa ktorých nemôže zverejniť informácie o úveroch jednotlivých spoločností bez ich súhlasu. Komisia sa však napokon na účely stanovenia výhod pre troch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky mohla opierať o overené informácie predložené v ich vyplnených dotazníkoch.

               (148)

               Počas overovania sa Komisia pokúsila overiť posudzovanie úverovej bonity vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, desiatich najväčších vyvážajúcich výrobcov a odvetvia fotovoltiky ako celku. Spoločnosť ICBC neposkytla v tejto súvislosti žiadne informácie a odvolala sa na otázky dôvernosti. Takisto uviedla, že vo svojom sídle neuchováva správy týkajúce sa výrobcov v odvetví fotovoltiky. Hoci spoločnosť ICBC umožnila Komisii krátko nahliadnuť do správy o posúdení, ktorú vybrala, konštatuje sa, že tento dokument sa netýkal žiadnej zo spolupracujúcich spoločností ani odvetvia fotovoltiky. Okrem toho vzhľadom na načasovanie predloženia informácií (v čínštine) Komisia nemohla porozumieť obsahu v časovom rámci, ktorý bol k dispozícii počas overovania na mieste. Komisii navyše nebolo umožnené vziať si kópiu dokumentu. Spoločnosť ICBC vo svojom vyplnenom dotazníku a odpovedi na písomné upozornenie na nedostatky tvrdila, že „pri posudzovaní úveru alebo úverovej linky neprihliada na vládnu priemyselnú politiku, plány či projekty ani iné zákony“. Výročná správa banky však zrejme preukazuje opak, keďže sa v nej uvádza, že ICBC „upravila a zlepšila politiku priemyselných úverov na poskytovanie finančnej podpory pre reálnu ekonomiku v súlade s makroekonomickou politikou, prevládajúcimi trendmi priemyselnej politiky a charakteristikami fungovania priemyslu, ako aj významnými strategickými iniciatívami krajiny“ a že ICBC „podporovala podniky pôsobiace v oblasti šetrenia energie a ochrany životného prostredia a v rámci iniciatívy“ Going Global„, pokiaľ ide o popredné výrobné zariadenia“.

               (149)

               Čínska vláda sa po poskytnutí informácií vyjadrila, že Komisia nesprávne interpretovala tieto citáty, a najmä pojem „podpora“ v týchto citátoch, ako sú uvedené v odôvodnení (148). Čínska vláda poskytla aj viacero citátov z výročných správ dvoch belgických bánk (KBC a Belfius) a jednej nemeckej banky (Deutsche Bank), kde sa takisto používal pojem „podpora“. Hoci slovo „podpora“ skutočne môže mať mnoho významov v závislosti od rôznych kontextov, v citovanej vete z výročnej správe spoločnosti ICBC sa myslí „finančná podpora“. To v spojení s ostatnými citátmi uvedenými v odôvodnení (139) a ďalšími zisteniami, napríklad skutočnosťou, že spoločnosť ICBC počas obdobia revízneho prešetrovania poskytovala niektorým z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky preferenčné úvery a úverové linky, viedlo k záveru, že spoločnosť ICBC pri posudzovaní úveru/úverovej linky skutočne prihliada na vládne priemyselné politiky, plány alebo projekty alebo iné zákony. Komisia preto trvá na svojich zisteniach v odôvodneniach (139) až (148).

               (150)

               Posúdenie všetkých skutočností dostupných v spise vedie Komisiu k záveru, že spoločnosť ICBC poskytovala trom výrobcom zaradeným do vzorky, ktorí sú reprezentatívni pre odvetvie fotovoltiky, úvery bez posúdenia úverovej bonity, keďže banka nebola schopná preukázať existenciu takéhoto posudzovania. To umožňuje vyvodiť záver, že spoločnosti ICBC bola zverená vládna právomoc a spoločnosť takúto právomoc vykonávala poskytovaním úverov v súlade s požiadavkami centrálneho plánovania, a teda vykonávala vládne funkcie. Tento záver sa ďalej potvrdzuje výňatkami z výročných správ.

               (151)

               Na záver možno konštatovať, že spoločnosť ICBC je podľa zistení Komisie verejným orgánom.

         —   CCB

               (152)

               Komisia na základe výročnej správy spoločnosti CCB za rok 2015 stanovila, že štát vlastní viac ako 50 % akcií. Spoločnosť CCB je preto formálne kontrolovaná štátom.

               (153)

               Ako spoločnosť CCB potvrdila počas administratívneho postupu a ako sa uvádza v kapitolách 11 a 12 stanov spoločnosti, čínska vláda má vo funkcii hlavného akcionára právomoc vymenúvať väčšinu členov predstavenstva, ktoré je výkonným orgánom valného zhromaždenia akcionárov vykonávajúcim riadenie spoločnosti CCB a zodpovedá sa tomuto valnému zhromaždeniu. To isté platí pre dozornú radu, t. j. dozorný orgán banky, ako sa stanovuje v kapitole 16 stanov spoločnosti. Podľa stanov spoločnosti CCB a zápisníc zo schôdze predstavenstva predstavenstvo navyše okrem iného rozhoduje o rozpočte banky, prijíma investičné rozhodnutia, rozhoduje o prepustení hlavného kontrolóra a tajomníka predstavenstva. Vedenie spoločnosti CCB tvorí 10 nevýkonných členov predstavenstva z celkového počtu 15 členov. Tento neúplný zoznam povinností ilustruje významnú kontrolu štátu nad každodennou činnosťou spoločnosti CCB.

               (154)

               Počas overovania sa Komisia pokúsila overiť posudzovanie úverovej bonity vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky a odvetvia fotovoltiky ako celku. Spoločnosť CCB neposkytla v tejto súvislosti žiadne informácie a odvolala sa na otázky dôvernosti. Na ďalšie naliehanie Komisie bolo možné do dokumentov týkajúcich sa úverovej bonity krátko nahliadnuť. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že vzhľadom na praktické podmienky, t. j. skutočnosť, že dokumenty, ktoré boli v čínskom jazyku, sa mohli len krátko prezrieť a nemohli sa vziať ako dôkaz, Komisia nemohla uspokojivo overiť informácie uvedené vo vyplnenom dotazníku. Ďalej sa takisto konštatuje, že tieto dokumenty sa netýkali ani dotknutého odvetvia, ani ORP. Návrh Komisie, aby sa poskytli anonymizované verzie požadovaných dokumentov, ktoré by si Komisia mohla vziať ako dôkaz, príslušný finančný subjekt odmietol. Preto nemožno tvrdiť, ako vyhlasovala čínska vláda, že tento finančný subjekt konal podľa svojich najlepších možností.

               (155)

               Čínska vláda vo svojej odpovedi na list Komisie týkajúci sa úvah o použití článku 28 uviedla, že Komisia nemôže od bankových úradníkov očakávať, že jej umožnia vziať si kópie všetkých možných dokumentov a mať neobmedzený prístup k takýmto informáciám, keďže sú viazaní pravidlami dôvernosti. Ďalej tvrdila, že Komisia ukladá vyvážajúcej krajine a údajne nezávislým bankám neprimerané dôkazné bremeno.

               (156)

               Komisia nepožadovala „všetky možné dokumenty“ ani nežiadala „neobmedzený prístup“ k takýmto dokumentom. Preto sa pripomienka, že Komisia uložila čínskej vláde či finančným inštitúciám neprimerané dôkazné bremeno, musí zamietnuť.

               (157)

               Po poskytnutí informácií čínska vláda predložila všeobecnú pripomienku vo vzťahu k štyrom bankám, ktoré Komisia navštívila na mieste, že analýza Komisie je preukázateľne skreslená, keďže výročné správy dotknutých bánk obsahujú dôkazy, že tieto banky neposkytujú preferenčné úvery podporovaným priemyselným odvetviam.

               (158)

               Čínska vláda k tejto pripomienke dodala, že vo všeobecnom informačnom dokumente Komisia upozornila na rozhodnutie č. 40, v ktorom sa uvádza zoznam podporovaných priemyselných odvetví, ako sa stanovuje v odôvodnení 191 pôvodného nariadenia. Čínska vláda zistila rozpor s týmto zistením vo výročných správach dvoch zo štyroch overovaných bánk, v ktorých sa uvádzajú prísnejšie vstupné normy alebo zníženie úverov poskytnutých odvetviam, ktoré sa v rozhodnutí č. 40 uvádzajú ako podporované.

               (159)

               Komisia by rada zdôraznila, že počas prešetrovania sa zistilo, že štyri banky, v ktorých Komisia vykonala overenie, skutočne poskytovali preferenčné úvery a/alebo úverové linky trom vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky. Tieto zistenia, ktoré sú v rozpore s pripomienkami čínskej vlády uvedenými v dvoch predchádzajúcich odôvodneniach, sú založené na informáciách, ktoré poskytli vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky. Žiadna z bánk neposkytla údaje o úveroch a/alebo úverových linkách poskytnutých trom spoločnostiam zaradeným do vzorky alebo odvetviu fotovoltiky vo všeobecnosti počas obdobia revízneho prešetrovania. Preto existovali nezrovnalosti medzi overenými informáciami spoločností zaradených do vzorky a výročnými správami dvoch uvedených bánk. Komisia uprednostnila informácie poskytnuté na mieste spoločnosťami zaradenými do vzorky, a tak pripomienku čínskej vlády zamietla. Vo svojich vyplnených dotazníkoch a odpovediach na písomné upozornenie na nedostatky spoločnosť CCB uviedla, že banka môže na vládnu priemyselnú politiku prihliadať z referenčných dôvodov, ale že rozhodnutia banky týkajúce sa jej úverovej politiky ňou nie sú viazané. Výročná správa banky však potvrdila, že CCB vykonáva vládne plány, o čom svedčia tieto úryvky: „Skupina iniciatívne reagovala na štátne štrukturálne reformy na strane ponuky a pohotovo reagovala na rozvojové stratégie… Poskytli sme podporu … strategickým rozvíjajúcim sa priemyselným odvetviam.“; „V roku 2015 skupina v súlade so štátnou priemyselnou politikou a zmenami vo vonkajšom prevádzkovom prostredí náležite optimalizovala úverové politiky…“.

               (160)

               V pripomienkach k poskytnutiu informácií čínska vláda uviedla, že citát „V roku 2015 skupina v súlade so štátnou priemyselnou politikou a zmenami vo vonkajšom prevádzkovom prostredí náležite optimalizovala úverové politiky…“ neznamená, že banka určitým priemyselným odvetviam poskytovala preferenčné úvery. Komisia túto pripomienku zamieta, keďže citovanú vetu je potrebné čítať v spojení s ostatnými citátmi v predchádzajúcom odôvodnení. Námietka čínskej vlády je v každom prípade nejasná, keďže sa týka spoločnosti MEB, pričom citovaná veta pochádza z výročnej správy spoločnosti CCB. Komisia na účely argumentácie predpokladá, že v prípade názvu „MEB“ išlo o tlačovú chybu.

               (161)

               Čínska vláda namietala aj voči citátu „Skupina iniciatívne reagovala na štátne štrukturálne reformy na strane ponuky a pohotovo reagovala na rozvojové stratégie…“, pričom tvrdila, že bol vytrhnutý z kontextu a nemal nič spoločné s podporovanými, strategickými ani rozvíjajúcimi sa priemyselnými odvetviami či sektormi a že Komisia v každom prípade nesprávne vykladala použitie slova „rozvíjajúce sa“ vo výročnej správe spoločnosti CCB. Komisia uvádza, že úplný citát vrátane bezprostredne nasledujúcej vety znie takto (kurzíva doplnená): „Dôrazne sme podporovali rozvoj reálnej ekonomiky. Skupina iniciatívne reagovala na štátne štrukturálne reformy na strane ponuky a pohotovo reagovala na rozvojové stratégie vrátane iniciatívy ‚Jedno pásmo, jedna cesta‘, zón voľného obchodu, koordinovaného rozvoja regiónu Peking-Tchien-ťin-Che-pej a hospodárskeho pásma rieky Jang-c'. Poskytovali sme podporu kľúčovým vnútroštátnym projektom výstavby, novému druhu urbanizácie, novej výstavbe na vidieku a strategickým rozvíjajúcim sa priemyselným odvetviam.“ Keďže tieto citáty je takisto potrebné čítať vo vzájomnom spojení, Komisia nevidela žiadny dôvod na zmenu svojich zistení v odôvodnení (159).

               (162)

               Čínska vláda ďalej uviedla, že vo výročnej správe spoločnosti CCB sa podrobne opisuje analýza úverových rizík a systém riadenia banky. Čínska vláda však v tejto súvislosti nepredložila žiadne nové informácie. V každom prípade ide o abstraktné informácie, ktoré neumožňujú posúdenie jednotlivých prípadov ani nepredstavujú dôkaz, že takéto posudzovanie sa naozaj uskutočnilo. Komisia preto nevidela dôvod na zmenu svojich zistení uvedených v odôvodneniach (152) až (159).

               (163)

               Čínska vláda vo svojej odpovedi na list Komisie týkajúci sa úvahy o uplatnení článku 28 tvrdila, že požadované dokumenty v každom prípade neboli v rámci overovania relevantné a že Komisia sa mala opierať o informácie, ktoré mohla získať alebo ktoré už boli uvedené vo vyplnenom dotazníku. Tvrdila aj, že dokumenty, ktoré CCB (alebo čínska vláda) neposkytla, nie sú dôvodom na uplatnenie článku 28.

               (164)

               V tejto súvislosti sa konštatuje, že požadované dokumenty boli potrebné na overenie tvrdení uvedených vo vyplnenom dotazníku a že Komisia sa nemohla uspokojiť s poskytnutými dokumentmi, keďže sa netýkali predložených tvrdení alebo ich mohli podporiť len čiastočne. Keďže nebol predložený žiadny overený dokument preukazujúci, že banka vykonávala riadne posudzovanie rizík, Komisia potvrdila svoj záver, že spoločnosť CCB nevykonávala posudzovanie úverovej bonity. Poskytovanie úverov bolo namiesto toho usmerňované cieľom vykonávania vládnej politiky poskytovaním preferenčných úverov spoločnostiam zaradeným do vzorky.

               (165)

               Posúdenie všetkých skutočností dostupných v spise vedie Komisiu k záveru, že spoločnosť CCB poskytovala dvom výrobcom zaradeným do vzorky, ktorí sú reprezentatívni pre odvetvie fotovoltiky, úvery bez posúdenia úverovej bonity, keďže banka nebola schopná preukázať existenciu takéhoto posudzovania. To umožňuje vyvodiť záver, že spoločnosti CCB bola zverená vládna právomoc a spoločnosť takúto právomoc vykonávala poskytovaním úverov v súlade s požiadavkami centrálneho plánovania. Vykonávala tak vládne funkcie. Tento záver sa ďalej potvrdzuje výňatkami z výročných správ.

               (166)

               Komisia preto dospela k záveru, že spoločnosť CCB je verejným orgánom.

         —   MEB

               (167)

               Komisia zistila, že spoločnosť MEB je súčasťou skupiny China Merchants Group, koncernu vo vlastníctve štátu pod priamym dohľadom Komisie Štátnej rady pre kontrolu a správu štátnych aktív (32). Na základe jej výročných správ za roky 2014 a 2015 Komisia ďalej zistila, že banku nepriamo vlastní štát. Spoločnosť MEB je preto formálne kontrolovaná štátom.

               (168)

               Ako sa stanovuje v kapitole 10 a kapitole 13 stanov spoločnosti, štát ako väčšinový akcionár má právo vymenovať väčšinu členov predstavenstva a dozornej rady. Podľa stanov spoločnosti MEB predstavenstvo okrem iného zvoláva valné zhromaždenia akcionárov, tvorí obchodné a investičné plány banky, zostavuje stratégiu riadenia kapitálu a rozpočtový plán, rozhoduje o rozdelení zisku a schvaľuje alebo prepúšťa členov vrcholového manažmentu. Tento neúplný zoznam kompetencií ilustruje významnú kontrolu štátu nad každodennou činnosťou spoločnosti MEB.

               (169)

               Počas overovania sa Komisia pokúsila overiť posudzovanie úverovej bonity vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky a odvetvia fotovoltiky ako celku. Spoločnosť MEB neposkytla v tejto súvislosti žiadne informácie a odvolala sa na otázky dôvernosti. Na ďalšie naliehanie Komisie bolo možné do dokumentov týkajúcich sa úverovej bonity krátko nahliadnuť. Aj keď sa tieto dokumenty týkali dotknutého odvetvia, netýkali sa ORP. Spoločnosť MEB konkrétne neposkytla dokumenty o svojej úverovej politike za roky 2014 a 2015, keď o to Komisia požiadala, a umožnila Komisii len krátko nahliadnuť do dokumentov o úverovej politike za rok 2016 (ktorý nepatrí do ORP). Komisii však nebolo umožnené vziať si tento dokument ako dôkaz. Aj keď spoločnosť MEB umožnila Komisii nahliadnuť do dokumentu týkajúceho sa posúdenia úverovej bonity jednej spoločnosti (v čínskom jazyku), konštatuje sa, že Komisii nebolo umožnené robiť si akékoľvek poznámky týkajúce sa uvedeného dokumentu ani vziať si kópiu dokumentu. Tým sa znemožnilo primerané pochopenie obsahu v obmedzenom časovom rámci, ktorý bol k dispozícii počas overovania na mieste.

               (170)

               Po poskytnutí informácií čínska vláda tvrdila, že vzhľadom na skutočnosť, že Komisia sa opierala o existenciu úverovej správy, uznala, že banky vykonávajú posudzovanie úverového rizika.

               (171)

               V tejto súvislosti sa pripomína, ako bolo uvedené v oddieloch 3.1 a 3.4.1, že ani čínska vláda, ani jednotlivé banky neposkytli uspokojivé podporné dôkazy týkajúce sa posudzovania úverového rizika, ktoré údajne vykonávali, a konkrétne dôkazy o tom, ako banky prihliadajú na riziko, ako sa posudzuje úverová bonita dlžníka, aké sú rizikové prirážky účtované jednotlivým spoločnostiam/priemyselným odvetviam v ČĽR a ktoré činitele banky zohľadňujú pri posudzovaní žiadostí o úver alebo úverovú linku. Samotnú existenciu správy o schválení úveru v čínskom jazyku, do ktorej mohla Komisia krátko nahliadnuť počas overovania na mieste v jednej z bánk, nemožno považovať za dostatočný dôkaz na preukázanie skutočnosti, že banky (a nielen jedna banka, ktorá sprístupnila vyššie uvedenú správu o schválení úveru) vykonávajú posudzovanie úverového rizika. V tejto správe sa v každom prípade výslovne odkazovalo na vládnu podporu ako na jeden z dôvodov poskytnutia úveru, správa preto potvrdzuje, že posudzovanie úverového rizika nie je založené na trhovom princípe.

               (172)

               Čínska vláda ďalej vyjadrila pripomienku, že porovnanie výšky úrokovej sadzby na úver poskytnutý spolupracujúcim výrobcom zaradeným do vzorky s úrokovou sadzbou Čínskej ľudovej banky je v rozpore so záverom o nedostatočnom posudzovaní úverového rizika.

               (173)

               V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že uvedené porovnanie neobstojí, keďže medzi výškou referenčnej sadzby Čínskej ľudovej banky a skutočnosťou, že banky nevykonávajú posudzovanie úverového rizika, neexistuje žiadne spojenie. Komisia nespochybňuje, že došlo k navýšeniu referenčnej sadzby Čínskej ľudovej banky; Komisia zastáva názor, že navýšenie nie je v súlade s trhovými podmienkami, ale odráža cieľ bánk vykonávať politiku čínskej vlády na podporu odvetvia fotovoltiky.

               (174)

               Vo svojom vyplnenom dotazníku a v odpovedi na písomné upozornenie na nedostatky spoločnosť MEB uviedla, že pri prijímaní rozhodnutí vo vzťahu k svojej úverovej politike neprihliadala na vládnu politiku. Výročná správa banky však potvrdzuje, že MEB vykonáva vládne plány, o čom svedčia tieto úryvky: „MEB je usmerňovaná štátnymi priemyselnými politikami“; „Predstavenstvo, dozorná rada a osobitné výbory presvedčene vykonávali štátne politiky“.

               (175)

               Po poskytnutí informácií sa čínska vláda odvolala na list Komisie z 23. septembra 2016, ktorý obsahoval podobný citát z výročnej správy spoločnosti MEB za rok 2015 ako prvý citát v odôvodnení (174). Čínska vláda uviedla, že citát „usmerňovaná štátnymi priemyselnými politikami“ sa netýka spoločnosti MEB, ale spoločnosti CMB Financial Leasing. Komisia pripomína, že úplným vlastníkom spoločnosti CMB Financial Leasing je spoločnosť MEB.

               (176)

               Čínska vláda ďalej uviedla, že procesy posudzovania úverového rizika sú podrobne opísané vo výročnej správe spoločnosti MEB a že odvetvie fotovoltiky nepatrí k desiatim najvýznamnejším odvetviam, ktoré od banky dostávajú úvery. Čínska vláda preto nevidí žiadny rozpor medzi tvrdeniami, ktoré spoločnosť MEB predložila vo vyplnenom dotazníku a v odpovedi na písomné upozornenie na nedostatky, a obsahom výročnej správy. Okrem upozornenia, že jeden z citátov sa týka subjektu v stopercentnom vlastníctve spoločnosti MEB, čínska vláda nepredložila žiadne nové informácie. Keďže neexistoval žiadny overený dokument preukazujúci, že banka vykonávala riadne posudzovanie rizík, a nie priemyselnú politiku na podporu odvetvia fotovoltiky, Komisia potvrdila svoj záver, že spoločnosť MEB nevykonávala posudzovanie úverovej bonity. Poskytovanie úverov bolo namiesto toho usmerňované cieľom vykonávania vládnej politiky poskytovaním preferenčných úverov spoločnostiam zaradeným do vzorky.

               (177)

               Pokiaľ ide o rozhodnutia o poskytnutí úveru a o skutočnosť, či finančné inštitúcie prihliadajú na vládnu priemyselnú politiku a plány, čínska vláda tvrdila, že vyplnené dotazníky jednotlivých bánk predstavujú najpriamejšie a najzákladnejšie skutočnosti a dôkazy, na ktorých by mala Komisia založiť svoju analýzu.

               (178)

               Ako vyplýva z vyplnených dotazníkov opísaných v odôvodneniach (137) až (185), tieto odpovede sa líšili, ale celkovo mali tendenciu buď popierať, alebo aspoň minimalizovať existenciu vykonávania vládnej právomoci.

               (179)

               Vo výročných správach jednotlivých bánk sa však ako usmernenia pre ich finančné služby uvádzajú jasné odkazy na takéto vládne politiky a plány či strategické rozvíjajúce sa výrobné odvetvia. Čínska vláda nepovažuje takéto tvrdenia za protichodné, pretože vyplnené dotazníky sa nezhodujú s obsahom výročných správ bánk. Komisia sa však domnieva, že takéto tvrdenia vo výročných správach bánk, na ktoré sa odkazuje vyššie, sú v jasnom rozpore s tvrdeniami tých istých bánk v ich vyplnených dotazníkoch a vyvracajú ich.

               (180)

               Po poskytnutí informácií čínska vláda vyjadrila nesúhlas s tvrdením, že Komisia nemohla overiť posudzovanie úverového rizika a rozhodovací proces. Čínska vláda sa pri tom odvolala na dokumenty, ktoré spoločnosti CCB, MEB a ICBC poskytli Komisii počas overovania na mieste. Komisia pripomína, že tieto dokumenty mali nedostatky uvedené v odôvodneniach (148) a (169).

               (181)

               Čínska vláda sa ďalej odvolala na výročné správy finančných inštitúcií a zodpovedajúce vyplnené dotazníky, ktoré boli podľa názoru čínskej vlády dostatočné na overenie posudzovania úverového rizika a rozhodovacích procesov. Komisia túto pripomienku zamieta, keďže aj opisný obsah výročných správ a vyplnené dotazníky bolo potrebné overiť príslušnými dôkazmi (t. j. za obdobie revízneho prešetrovania a pre odvetvie fotovoltiky) na mieste. Ako Komisia vysvetlila aj počas návštevy na mieste u čínskej vlády a v bankách, ktorých tvrdenia sa pokúsila overiť, Komisia potrebovala mať aj možnosť overiť dôkazy na podporu tvrdenia, že posudzovanie úverového rizika a rozhodovacie procesy opísané vo vyplnených dotazníkoch a výročných správach sa aj uviedli do praxe v samotných obchodných operáciách.

               (182)

               Čínska vláda sa vyjadrila aj ku skutočnosti, že viacero dokumentov sa nemohlo poskytnúť vzhľadom na ich dôvernú povahu, zákon o bankovom tajomstve a príslušné zmluvné doložky. Čínska vláda uviedla, že Komisia by mala uznať, že banky konali podľa svojich najlepších možností vzhľadom na existujúci právny a zmluvný rámec. Čínska vláda takisto poznamenala, že podľa článku 28 základného nariadenia smie Komisii nezohľadniť len také informácie, ktoré sú nepravdivé alebo zavádzajúce, a preto tvrdila, že informácie, ktoré sa takto nevylúčia a ktoré boli poskytnuté podľa najlepších praktických možností zainteresovanej strany, sú odôvodnené.

               (183)

               Tento argument bol vyvrátený v odôvodnení (48). Komisia okrem toho pripomína, že v článku 29 základného nariadenia (ktorým sa preberá článok 124 Dohody WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach) sa stanovuje, že „Všetky informácie dôverného charakteru alebo informácie poskytnuté dôverne stranami pri prešetrovaní, ak pre to vznikne dobrý dôvod, považujú orgány za dôverné“. Komisia sa v tejto súvislosti domnieva, že právny rámec tohto prešetrovania poskytuje rozsiahle záruky týkajúce sa zaobchádzania s dôvernými informáciami. Na základe uvedených skutočností sa Komisia domnieva, že orgány dotknutej krajiny nekonali podľa svojich najlepších možností, aby zabezpečili prístup k informáciám vhodným na podporu tvrdení, ktoré boli predložené v jej vyplnenom dotazníku.

               (184)

               Posúdenie všetkých skutočností dostupných v spise vedie Komisiu k záveru, že spoločnosť MEB poskytovala jednému z výrobcov zaradených do vzorky, ktorý je reprezentatívny pre odvetvie fotovoltiky, úvery na základe sledovania cieľov verejnej politiky. To umožňuje vyvodiť záver, že spoločnosti MEB bola zverená vládna právomoc a spoločnosť takúto právomoc vykonávala poskytovaním úverov v súlade s požiadavkami centrálneho plánovania. Vykonávala tak vládne funkcie. Tento záver sa ďalej potvrdzuje výňatkami z výročných správ.

               (185)

               Komisia preto dospela k záveru, že spoločnosť MEB je verejným orgánom.

         —   Ostatné čínske banky vo vlastníctve štátu sú verejné orgány

               (186)

               Okrem týchto štyroch overených bánk Komisia zistila, že väčšina ďalších bánk, ktoré poskytovali úvery výrobcom zaradeným do vzorky, bola takisto vo verejnom vlastníctve (pozri odôvodnenie (106)). Komisiu napokon najmenej jedna zo spoločností zaradených do vzorky informovala, že získala významné úvery od spoločnosti China Development bank, o ktorej sa čínska vláda vôbec nezmieňovala. Pomocou verejne dostupných informácií o tejto banke Komisia dospela k záveru, že aj pri tejto banke vlastní viac ako 50 % štát prostredníctvom priameho a nepriameho akcionárskeho podielu. Na účely tohto prešetrovania tak Komisia dospela k záveru, že vo verejnom vlastníctve bolo desať bánk, a to ICBC, Agricultural Bank, Bank of China, CCB, MEB, China Development Bank, Bank of Communications, China Everbright Bank, Industrial Bank a Shanghai Pudong Development Bank.Na banky ICBC, Agricultural Bank, Bank of China a CCB pripadalo počas ORP [40 % – 50 %] úverov poskytnutých výrobcom zaradeným do vzorky. Bank of Communications, China Everbright Bank, Industrial Bank a Shanghai Pudong Development Bank zodpovedali počas ORP za [10 % – 20 %] úverov pre výrobcov zaradených do vzorky. Na MeB pripadalo [0 % – 10 %] a na China Development Bank [20 % – 30 %]. Informácie v spise neumožnili stanoviť vlastnícku štruktúru zostávajúcich šiestich bánk, o ktorých čínska vláda neposkytla žiadne informácie.

               (187)

               Vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu čínskej vlády, pokiaľ ide o ďalších šesť bánk nad rámec štyroch overených bánk, Komisia musela uplatniť dostupné skutočnosti, aby posúdila, či je týchto šesť bánk verejnými orgánmi.

               (188)

               Komisia po prvé zistila, že tieto banky sú vo verejnom vlastníctve [pozri predchádzajúce odôvodnenie a odôvodnenie (106)].

               (189)

               Komisia po druhé zistila, že na štyri banky zaradené do vzorky pripadala podstatná časť [15 % – 25 %] úverov, ktoré tri spoločnosti zaradené do vzorky získali počas ORP. Zistenia, ktoré sa ich týkali, preto bolo možné považovať za reprezentatívne.

               (190)

               Komisia po tretie zistila, že väčšina úverových zmlúv všetkých desiatich bánk, ktoré Komisia získala od troch spolupracujúcich výrobcov zaradených do vzorky, sa sledovala rovnaký alebo podobný model a že úverová sadzba bola vo väčšine prípadov dohodnutá všetkými bankami a bola založená na referenčnej sadzbe Čínskej ľudovej banky s prirážkou nižšou ako trhová sadzba.

               (191)

               Komisia sa preto domnievala, že zistenia týkajúce sa štyroch bánk, pri ktorých sa vykonalo overovanie, predstavovali najlepšie dostupné skutočnosti na posúdenie ostatných bánk vo verejnom vlastníctve vzhľadom na uvedené podobnosti a reprezentatívnosť štyroch bánk, ktoré boli overené.

               (192)

               Komisia na základe toho dospela k záveru, že popri štyroch overených bankách je týchto šesť bánk takisto verejnými orgánmi.

               (193)

               Komisia podľa toho vypočítala výhody pre týchto desať bánk vo verejnom vlastníctve.

         —   Zmeny právnych predpisov uplatniteľných na banky vo vlastníctve štátu pôsobiace v Číne

               (194)

               Čínska vláda tvrdila, že zistenie Komisie v pôvodnom prešetrovaní, že čínske banky vo vlastníctve štátu sú verejné orgány, už neplatí, keďže Čínska ľudová banka už nestanovuje dolnú hranicu úverových sadzieb, takže čínska vláda už nezasahuje do finančného trhu. Čínska vláda tvrdila, že Čínska ľudová banka odstránila kontrolu nad úrokovými sadzbami na úvery ponúkané finančnými inštitúciami 20. júla 2013 zrušením dolnej hranice úverových sadzieb. Čínska ľudová banka sa takisto rozhodla zrušiť pohyblivý strop úrokových sadzieb na vklady, a to oznámením uverejneným 27. októbra 2015.

               (195)

               Komisia sa domnieva, že toto tvrdenie je bezpredmetné, keďže zistenia uvedené v predchádzajúcom oddiele samy osebe postačujú, aby sa určilo, že čínske banky vo verejnom vlastníctve sú verejné orgány.

               (196)

               V každom prípade sa najprv konštatuje, že zistenie Komisie (ku ktorému sa dospelo v pôvodnom prešetrovaní), že čínske banky vo vlastníctve štátu sú verejné orgány, nebolo založené iba na skutočnosti, že Čínska ľudová banka stanovuje úverové sadzby a pohyblivý strop úrokových sadzieb na vklady, ale vyplývalo z analýzy súboru prvkov opísaných v odôvodneniach 158 až 168 pôvodného nariadenia. Na uľahčenie orientácie sa uvádza, že tieto prvky sa týkali i) zásahov štátu spojených so štátnym vlastníctvom vo veľkých bankách; ii) skutočnosti, že banky vo vlastníctve štátu majú v ČĽR veľmi veľký podiel na trhu, pričom pre banky v súkromnom vlastníctve zostáva len veľmi málo priestoru, a sú hlavnými aktérmi na čínskom finančnom trhu; iii) kontroly štátu prostredníctvom vlastníctva, administratívnej kontroly obchodného správania bánk, ba dokonca štatutárnych dokumentov; iv) úlohy Čínskej ľudovej banky pri určovaní obmedzení, pokiaľ ide o to, ako sa stanovujú a pohybujú úrokové sadzby; a v) zákonných pravidiel, ktorými sa od bánk vyžaduje, aby vo svojich úverových politikách zohľadňovali štátne politiky/odvetvové preferencie. V súčasnom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti sa jediná zmena, na ktorú odkazovala čínska vláda, týka bodu iv). Body i) až iii) a bod v) boli potvrdené posúdením, ktoré sa vykonalo v bezprostredne predchádzajúcich odôvodneniach.

               (197)

               Po druhé, rozhodnutiami uvedenými v odôvodnení (194) sa údajne odstránili strop a dolná hranica úrokových sadzieb. Znením príslušných uverejnených rozhodnutí Čínskej ľudovej banky sa finančné inštitúcie len podnecovali – nie žiadali –, aby sa prispôsobili trhovému určovaniu úrokových sadzieb na úvery. To znamená, že čínske banky vo vlastníctve štátu stále môžu poskytovať úvery s preferenčnými sadzbami, a v skutočnosti sú tak povinné robiť na základe článku 34 zákona o bankách, ktorý má prednosť pred obyčajným odporúčaním v rozhodnutí Čínskej ľudovej banky.

               (198)

               Po tretie, aj keď Čínska ľudová banka uverejnila rozhodnutie o zrušení dolnej hranice sadzby, pripomína sa aj, že v článku 38 zákona o bankách sa stále stanovuje, že „komerčné banky určujú úrokovú sadzbu úverov v súlade s hornou a dolnou hranicou úrokových sadzieb úverov, ktoré stanovuje Čínska ľudová banka“. Zákon o bankách bol neskôr zmenený len v iných aspektoch. Tým sa preukazuje absencia akejkoľvek zmeny v legislatívnom rámci, ktorý musia banky dodržiavať, pretože rozhodnutia Čínskej ľudovej banky sú len výkonnými regulačnými aktmi. Čínska ľudová banka má okrem toho naďalej právny základ na to, aby mohla kedykoľvek znovu zaviesť hornú a dolnú hranicu.

               (199)

               Po štvrté, viaceré zo štyroch bánk overených na mieste sa počas overovania na mieste zmienili o existencii novej úverovej sadzby založenej na ponukách bánk uverejňovaných na šanghajskom medzibankovom trhu, ktorá bola zavedená v októbri 2013. Čínska vláda však vo vyplnenom dotazníku neuviedla takúto informáciu na podporu svojho tvrdenia, že čínsky trh bol liberalizovaný. Na základe verejne dostupných informácií sa zdá, že táto takzvaná základná úverová sadzba je ročná úverová sadzba založená na najlepšej úverovej sadzbe ponúkanej deviatimi vybranými vládou podporovanými komerčnými bankami ako referenčnej hodnote pre úverový trh. Kým Čínska centrálna ľudová banka tvrdila, že zavedením základnej úverovej sadzby sa bude „presadzovať liberalizácia úrokových sadzieb, zlepší sa systém referenčnej sadzby na finančných trhoch“, nezávislí analytici v čase jej zavedenia dospeli k záveru, že úloha „šanghajského medzibankového trhu nie je dostatočne efektívna na ovplyvnenie sadzieb medzi bankami a ich klientmi“ (33). Po analýze sa skutočne zdá, že hoci sa základná úverová sadzba uverejňuje každý obchodný deň po vypočítaní priemeru všetkých ponúk deviatich bánk (s vylúčením najvyššej a najnižšej ponuky), jej úroveň sa počas ORP zmenila len šesťkrát. Len na porovnanie, denná jednoročná medzibanková sadzba EURIBOR sa v rovnakom období zmenila 185-krát. Ďalej sa konštatuje aj to, že základná úverová sadzba je zrejme viazaná na referenčnú hodnotu zverejňovanú Čínskou ľudovou bankou (ďalej len „referenčná hodnota Čínskej ľudovej banky“) (34), keďže po každej zmene referenčnej hodnoty Čínskej ľudovej banky v roku 2015 nasledovala ďalší pracovný deň zmena základnej úverovej sadzby. Ďalej sa takisto konštatuje, že zmeny úrovne referenčnej hodnoty Čínskej ľudovej banky a základnej úverovej sadzby boli v roku 2015 totožné.

               (200)

               Okrem toho, hoci overované banky tvrdili, že podiel krátkodobých úverov, ktorých úroková sadzba bola založená na základnej úverovej sadzbe, sa výrazne zvýšil a tieto úvery predstavovali veľkú časť ich portfólia krátkodobých úverov, tieto tvrdenia nebolo možné doložiť podpornými dôkazmi od bánk ani potvrdiť počas overovania na mieste v priestoroch vyvážajúcich výrobcov. Tieto skutočnosti nepodporujú tvrdenie, že uvedené banky by nezávisle stanovovali svoje úrokové sadzby alebo sledovali trhovú sadzbu a že trh úrokových sadzieb bol liberalizovaný.

               (201)

               Preto sa dospelo k záveru, že napriek údajnému zrušeniu dolnej hranice úverových sadzieb a stropu sadzieb na vklady sa liberalizácia trhu úrokových sadzieb, o ktorej hovorila čínska vláda, neprejavila v praxi. Závery, ku ktorým sa dospelo v pôvodnom prešetrovaní, t. j. že čínske banky vo vlastníctve štátu sú verejnými orgánmi, pretože majú a vykonávajú vládnu právomoc, ktorá im bola zverená, v ORP naďalej platia, a preto sa potvrdzujú.

               (202)

               Po poskytnutí informácií čínska vláda tvrdila, že Komisia nesprávne preniesla dôkazné bremeno na čínsku vládu, pokiaľ ide o jej tvrdenia že i) finančný trh bol liberalizovaný; ii) politika čínskej vlády vo vzťahu k solárnemu odvetviu bola ukončená a iii) údajné deformácie čínskeho finančného trhu zmizli. Čínska vláda ďalej tvrdila, že Komisia sa nemohla opierať o posúdenie, či ide o „verejný orgán“, z hľadiska celej krajiny a mala stanoviť takéto zistenie pre každý jeden dotknutý subjekt.

               (203)

               Ako sa preukázalo v odôvodneniach (195) až (201), Komisia vykonala dôkladnú analýzu dostupných dôkazov vrátane toho, či sa situácia zistená v pôvodnom prešetrovaní zmenila natoľko, že by jej zistenia už neboli platné. Takéto údajné zmeny zahŕňali aj zmeny, ktoré uviedla čínska vláda, a všetky sa analyzovali a riešili vyššie. Komisia ďalej konštatuje, že nové dôkazy predložené v tomto konaní v súvislosti s finančnými inštitúciami boli pomerne obmedzené. Takisto pripomenula, že čínska vláda počas overovania na mieste potvrdila, že okrem vyššie uvedených zmien sa žiadne ďalšie zmeny neuskutočnili.

               (204)

               V súvislosti s dôkazným bremenom sa pripomína, v súlade s článkom 18 ods. 3 základného nariadenia, že dôkazy predložené v súvislosti s otázkou, či by uplynutie platnosti opatrení pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu subvencovania, sa riadne doložia. Komisia dôkladne analyzovala všetky príslušné prvky a dôkazy, ktoré v tejto súvislosti predložila čínska vláda, a dospela k záveru, že boli nedostatočné na preukázanie skutočnosti, že situácia sa v porovnaní s pôvodným prešetrovaním podstatne zmenila. V tejto súvislosti a vzhľadom na údajné zmeny, na ktoré sa čínska vláda odvolávala, sa usudzuje, že bolo povinnosťou čínskej vlády preukázať, že takéto zmeny skutočne nastali, a že Komisia nepresunula takéto bremeno na čínsku vládu neprimerane.

               (205)

               Pokiaľ ide o posudzovanie z hľadiska celej krajiny, Komisia pripomína, že vykonala osobitnú analýzu na určenie, či ide o verejný orgán, pri každej z finančných inštitúcií, za ktoré čínska vláda predložila príslušné požadované informácie. Čínska vláda, žiaľ, nepredložila informácie o všetkých ďalších finančných inštitúciách, ktoré poskytovali úvery pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, ako sa vysvetľuje v oddiele 3.1. Komisia preto pri všetkých týchto ďalších finančných inštitúciách nemohla vykonať analýzu, či ide o verejný orgán, čiže argument čínskej vlády je sporný. Komisia sa v dôsledku toho musela uchýliť k skutočnostiam dostupným v spise a vykonala dôkladnú analýzu verejného orgánu pre finančný sektor v ČĽR. Z relevantných prvkov Komisia dôkladne zvážila okrem iného všetky nové dôkazy predložené čínskou vládou v súvislosti s týmto konaním spolu so zisteniami stanovenými v pôvodnom prešetrovaní.

               (206)

               Čínska vláda okrem toho takisto tvrdila, že Komisia sa pri určovaní, či ide o „verejné orgány“, opierala o faktickú absenciu zrušenia dolnej hranice úverovej sadzby. Ďalej tvrdila, že Komisia nesprávne interpretovala údajné zrušenie dolnej hranice úverovej sadzby, keďže z takéhoto zrušenia vyplýva, že banky by potom mohli údajne poskytovať úvery so sadzbami nižšími ako 30 % referenčnej sadzby. Čínska vláda odmietla, že by bola takáto dolná sadzba zrušená, pričom ďalej tvrdila, že banky tak nemôžu poskytovať preferenčné úvery. Čínska vláda takisto tvrdila, že požadovať od bánk, aby sa prispôsobili trhovému určovaniu úrokových sadzieb úverov, by sa rovnalo kontrole týchto bánk a bolo by v rozpore s duchom liberalizácie. Čínska vláda ďalej tvrdila, že v článku 38 zákona o bankách sa povoľujú rôzne možnosti, a že hoci horné hranice boli zrušené niekoľko rokov pred dolnými hranicami, zákon o bankách sa nezmenil. Čínska vláda takisto tvrdila, že teória o vzájomnom vzťahu medzi sadzbami Čínskej ľudovej banky a základnou úverovou sadzbou bola mylná, a vrátila sa k štatistike o úrokových sadzbách pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Čínska vláda ďalej tvrdila, že nikdy neexistovali referenčné hodnoty či hranice týkajúce sa úverov vystavených v USD alebo EUR.

               (207)

               Pokiaľ ide o určenie, či ide o verejné orgány, najprv sa pripomína, že samotná čínska vláda nastolila otázku zrušenia dolnej hranice úverových sadzieb na podporu svojho tvrdenia, že čínska vláda už nezasahuje do finančného trhu a že čínske banky vo vlastníctve štátu nie je možné považovať za verejné orgány. Komisia analyzovala tvrdenie o zrušení dolnej hranice sadzieb a odmietla ho na základe dôvodov uvedených v odôvodneniach (194) až (201). Keďže čínska vláda neuviedla žiadne ďalšie významné zmeny, Komisia sa pri vypracovaní záverov v tejto súvislosti opierala o závery, ku ktorým sa dospelo v pôvodnom prešetrovaní a ktoré sa počas ORP potvrdili novými dôkazmi, a o nové prvky, ako je existencia novej úverovej sadzby (základná úverová sadzba).

               (208)

               Pokiaľ ide o údajný nesprávny výklad zrušenia, Komisia nechápe, ako by mohla skutočnosť, že sa zruší dolná hranica úverovej sadzby, zabrániť bankám v poskytovaní preferenčných úverov, ak dolná hranica úverovej sadzby bola v každom prípade až o 30 % nižšia ako referenčná sadzba.

               (209)

               Pokiaľ ide o absenciu požiadavky, aby banky ponúkali trhové úrokové sadzby na úvery, Komisia nechápe, ako je možné považovať nútenie bánk, aby fungovali podľa zásad voľného trhu, za ukladanie osobitných politík bankám. Takéto postupy nemajú pôvod v osobitnej politike, ale vo vytváraní finančného rámca, v ktorom sa uplatňujú trhové zásady.

               (210)

               Pokiaľ ide o článok 38 zákona o bankách a ako uviedla čínska vláda vo vyplnenom dotazníku, Komisia rozumie tomu, že všetky finančné subjekty v ČĽR prísne dodržiavajú zákon o bankách, a nechápe, ako môže byť akákoľvek údajná zhovievavosť zlučiteľná s takouto právnou zásadou. V každom prípade skutočnosť, že dolná hranica úverovej sadzby by bola zrušená, nie je nezlučiteľná so skutočnosťou, že spoločnosti v odvetví fotovoltiky by využívali výhodu preferenčných úverov.

               (211)

               Pokiaľ ide o teóriu o vzájomnom vzťahu medzi sadzbami Čínskej ľudovej banky a základnou úverovou sadzbou, Komisia konštatuje, že predložené štatistiky neboli podporené súvisiacimi výpočtami a že na ne preto nie je možné prihliadať. Ak by aj boli takéto štatistiky presné, Komisia nechápe význam takýchto štatistík pri preukazovaní toho, že analýza vzájomného vzťahu medzi sadzbami Čínskej ľudovej banky a základnou úverovou sadzbou je (údajne) mylná. V súvislosti s úvermi v USD alebo EUR sa Komisia domnieva, že z údajnej neexistencie referenčnej alebo hraničnej hodnoty nevyplýva, že takéto úvery sa nemôžu poskytovať s preferenčnou sadzbou.

               (212)

               Čínska vláda okrem toho takisto tvrdila, že pri analýze a záveroch Komisie, že čínske banky vo vlastníctve štátu sú verejné orgány, chýbajú najzákladnejšie právne normy, pričom sa odvolala aj na príslušné právne a dôkazné normy stanovené v rozhodnutí Odvolacieho orgánu WTO vo veci USA – Uhlíková oceľ z Indie, a že by sa malo ísť nad rámec určenia štátneho vlastníctva a významnej kontroly vlády nad subjektom; t. j. že toto určenie malo zahŕňať analýzu „základných vlastností a funkcií príslušného subjektu, jeho vzťahu s vládou a právneho a hospodárskeho prostredia prevládajúceho v krajine, v ktorej prešetrovaný subjekt pôsobí“. Čínska vláda sa odvolala aj na zistenia o vládnych zásahoch z dôvodu ovplyvňovania úverových sadzieb a politík Čínskou ľudovou bankou a z dôvodu uplatňovania článku 38 zákona o bankách. Napokon sa odvolala na nesprávnosť a neprimeranosť zistení Komisie v pôvodnom prešetrovaní, ako sa uvádzajú v odôvodneniach 163 až 167 pôvodného nariadenia.

               (213)

               Komisia v tejto súvislosti spresnila svoju analýzu v tejto otázke. V odôvodneniach (100) až (106) Komisia podrobnejšie uvádza skutočnosti, na základe ktorých dospela k záveru o verejnom vlastníctve väčšiny bánk, ktoré poskytovali úvery spoločnostiam zaradeným do vzorky.

               (214)

               Pokiaľ ide o právne a hospodárske prostredie, Komisia týmto odkazuje na závery, ku ktorým sa dospelo v odôvodnení (139) na základe článku 34 zákona o bankách.

               (215)

               Skutočnosť, že banky vykonávajú vládnu právomoc, sa potvrdzuje aj článkami 7 a 15 Všeobecných pravidiel pre úvery (uplatňovaných Čínskou ľudovou bankou), ktorými sa upravujú vlastné úvery, postúpené úvery a úvery na osobitný účel (článok 7) a subvencovanie úrokov na úvery (článok 15), ako aj prostredníctvom rozhodnutia č. 40. Existuje aj množstvo dôkazov podporených nezávislými štúdiami a správami, že do čínskeho finančného systému stále vo veľkej miere zasahuje vláda, ako už bolo vysvetlené v odôvodneniach 172 a 178 pôvodného nariadenia.

               (216)

               Po poskytnutí informácií čínska vláda uviedla, že osobitné úvery uvedené v článku 7 Všeobecných pravidiel pre úvery boli zrušené v roku 1999 na základe obežníka o zlepšení správy osobitných úverov (YINFA [1999] č. 228) a článok 15 sa stal bezpredmetným, keďže Čínska ľudová banka už nestanovuje horné a dolné hranice úverov. Čínska vláda takisto tvrdila, že Komisia nesprávne vykladá článok 34 zákona o bankách, ktorý údajne nemá žiadny vzťah k štátnym politikám, podporovaným priemyselným odvetviam, strategickým priemyselným odvetviam a rozvíjajúcim sa priemyselným odvetviam v takom zmysle, že by sa zaoberal uprednostňovanými priemyselnými odvetviami a sektormi. Odvolala sa aj na články 4, 5, 7 a 35 zákona o bankách, ktoré sa údajne týkajú samostatnosti bánk, nezasahovania subjektov alebo jednotlivcov či vlád a skúmania dôveryhodnosti dlžníkov. Čínska vláda sa ďalej vyjadrila, že článok 34 by sa nemal vykladať izolovane. Čínska vláda nakoniec uviedla aj, že Komisia nevysvetlila, ako rozhodnutie č. 40 dokazuje, že banky vykonávajú vládnu právomoc, a odvolala sa na preambulu a na článok 17 tohto rozhodnutia. Takisto dodala, že toto rozhodnutie v zásade zahŕňa celé čínske hospodárstvo a týkalo sa 11. päťročného obdobia.

               (217)

               Komisia uznáva, že osobitné úvery boli zrušené v roku 1999. Tým sa nevyvracajú závery, ku ktorým sa dospelo čiastočne na základe iných dostupných skutočností.

               (218)

               V súvislosti s článkom 15 Všeobecných pravidiel pre úvery Komisia nesúhlasí s názorom čínskej vlády. V tomto článku sa uvádza: „V súlade so štátnou politikou môžu príslušné úrady subvencovať úroky na úvery s cieľom presadzovať rast určitých priemyselných odvetví a hospodársky rozvoj v niektorých oblastiach“. Článok zostáva relevantný dokonca aj po zrušení dolnej hranice a stropu sadzieb. V každom prípade sa v článku 38 zákona o bankách stále odkazuje na hraničné hodnoty a môže sa kedykoľvek znovu aktivovať, ako sa uvádza v odôvodnení (199).

               (219)

               Pokiaľ ide o zákon o bankách, treba najprv pripomenúť, že články 4, 5 a 7 patria do kapitoly I s názvom Všeobecné ustanovenia, zatiaľ čo články 34 a 35 patria do kapitoly IV s názvom Základné pravidlá pre úvery a ďalšie obchodné operácie. Pokiaľ ide o článok 4, Komisia sa nedomnieva, že ustanovenie, aby banky vykonávali „činnosť bez akéhokoľvek zasahovania subjektov alebo jednotlivcov“, je nezlučiteľné so skutočnosťou, že banky vo vlastníctve štátu sú verejné orgány, alebo, alternatívne, že im bolo zverené alebo nariadené vykonávanie vládnej právomoci. Komisia skutočne overila obchodné operácie a rozhodovacie procesy týkajúce sa finančných služieb v štyroch bankách vo vlastníctve štátu. Keďže v súvislosti s inými bankami nebolo možné získať žiadne relevantné informácie, zistenia týkajúce sa týchto bánk sa na základe dostupných skutočností rozšírili na všetky ďalšie banky vo vlastníctve štátu. Keďže okrem toho neboli poskytnuté základné informácie, ktoré Komisia požadovala od týchto štyroch bánk, najmä údaje o posudzovaní úverového rizika, Komisia musela použiť dostupné skutočnosti aj pri vypracovaní zistení na základe vyplnených dotazníkov a overovania na mieste v týchto štyroch bankách.

               (220)

               Čínska vláda sa ďalej odvolala na článok 4 zákon o bankách, podľa ktorého „sa obchodné operácie komerčných bánk riadia zásadami bezpečnosti, likvidity a efektívnosti. Komerčné banky prijímajú vlastné rozhodnutia o svojich obchodných operáciách, zodpovedajú za vlastné riziká, preberajú výlučnú zodpovednosť za svoje zisky a straty a uplatňujú sebaobmedzovanie. Komerčné banky podľa zákona vykonávajú obchodné operácie bez zasahovania akéhokoľvek útvaru či jednotlivca. Komerčné banky nezávisle nesú občianskoprávnu zodpovednosť a ručia celým svojím majetkom právnickej osoby.“

               (221)

               V tomto prípade Komisia počas overovania na mieste nevedela nielen právne, ale ani de facto, potvrdiť presnosť tvrdenia, že banky pri rozhodovaní o poskytnutí úveru neprihliadajú na politiku a plány vlády. Komisii skutočne nebolo poskytnuté ani jediné posúdenie úverovej bonity týkajúce sa odvetvia fotovoltiky a ORP. Komisia sa nedomnieva, že článok 4 zákona o bankách bráni komerčným bankám v zohľadňovaní priemyselnej politiky a plánov vlády, keďže tento článok sa týka zásad upravujúcich obchodné operácie. To sa potvrdzuje aj článkom 34 zákona o bankách. V rozpore s tvrdením čínskej vlády, že Komisia „zmietla zo stola právny rámec, v ktorom banky fungujú“, Komisia naopak vykonala starostlivú analýzu tohto právneho rámca a dokázala stanoviť aj jasný vzťah medzi týmto právnym rámcom a operáciami týchto finančných inštitúcií, o ktorom svedčia ich záverečné správy.

               (222)

               Čínska vláda sa odvolala aj na článok 5 zákona o bankách, z ktorého vyvodila, že neexistuje „žiadne zasahovanie miestnych samospráv a orgánov štátnej správy na rôznych úrovniach, verejných organizácií či jednotlivcov do obchodných operácií bánk“. Skutočné znenie článku 5 zákona o bankách je však takéto: „Komerčné banky dodržiavajú zásady rovnosti, dobrovoľnosti, spravodlivosti a dobrej viery v obchodných úkonoch so svojimi klientmi.“ Podľa Komisie táto formulácia nechráni banky pred ich povinnosťou uplatňovať politické hľadiská, ako sa uvádza v článku 34.

               (223)

               Články 7 a 35 zákona o bankách sa týkajú preskúmania úverovej bonity, účelu úveru a postupnosti schvaľovania úveru. Pokiaľ ide o tieto záležitosti a ako sa uvádza v odôvodneniach (128), (143), (155) a (171), spolupracujúce banky neposkytli dokumenty na podporu svojich tvrdení, ako sú dokumenty týkajúce sa úverovej bonity alebo schvaľovacieho procesu. Na základe dostupných skutočností sa preto nemožno domnievať, že takéto články sú v rozpore s výkladom článku 34, ktorý stanovila Komisia.

               (224)

               Pokiaľ ide o rozhodnutie č. 40 a ako sa uvádza v odôvodnení 102 pôvodného nariadenia, treba najskôr poznamenať, že v uvedenom rozhodnutí sa naznačuje, že čínska vláda bude aktívne podporovať rozvoj nového energetického priemyslu a urýchli rozvoj solárnej energie, pričom sa v ňom všetky finančné inštitúcie poverujú poskytovaním úverovej pomoci len podporovaným projektom (kategória, do ktorej patria projekty v oblasti fotovoltiky) a sľubuje sa vykonávanie „ďalších preferenčných politík pre podporované projekty“. Na základe uvedeného, a najmä na základe skutočnosti, že banky sa poverujú poskytovaním úverovej pomoci odvetviu fotovoltiky, sa dospelo k záveru, že rozhodnutie č. 40 dokazuje, že banky vykonávajú vládnu právomoc. Pokiaľ ide o článok 17 tohto rozhodnutia a o skutočnosť, že by sa mali rešpektovať úverové zásady, Komisia nepovažuje takúto podmienku za nezlučiteľnú so skutočnosťou, že banky vykonávajú vládnu právomoc. Pokiaľ ide o tvrdenie, že rozhodnutie č. 40 sa vzťahuje na celé čínske hospodárstvo, Komisia konštatuje, že v tomto rozhodnutí sa odkazuje na katalóg na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu, v ktorom samotnom sa rozlišuje medzi troma druhmi priemyselných odvetví; t. j. medzi podporovanými, obmedzovanými a vylúčenými projektmi. V tomto rozhodnutí sa okrem toho vymedzuje aj „obsah podpory“. Pokiaľ ide o odkaz na „11. päťročný plán“, pripomína sa, že tento plán bol nahradený 12. a nedávno 13. päťročným plánom. Takisto sa pripomína, že rozhodnutie č. 40 nebolo nahradené, a preto je stále platné. Nič v čínskom právnom poriadku nepoukazuje na to, že chápanie odkazu na 11. päťročný plán ako dynamického odkazu by bolo neprimerané.

               (225)

               Okrem toho možno uviesť tieto pripomienky. V rámci pôvodného prešetrovania (35) sa dospelo k záveru, že čínsky finančný trh je deformovaný rôznymi spôsobmi, t. j. štátnym vlastníctvom v spojení s deformáciami čínskeho finančného trhu a s politikou čínskej vlády, pokiaľ ide o nasmerovanie lacných peňazí do vybraných odvetví (čím sa narúšajú rovnaké podmienky v medzinárodnom obchode a poskytuje nespravodlivá výhoda čínskym výrobcom), obmedzeniami týkajúcimi sa určovania úrokovej sadzby, prístupom k lacnému kapitálu, úverovou politikou podľa potrieb národného hospodárstva, preferenčným prístupom k úverom pre podporované projekty a/alebo odvetvia nových a vyspelých technológií, prístupom k lacným štátnym devízovým rezervám a privilegovanými finančnými prostriedkami pre banku China Development Bank (CDB).

               (226)

               Okrem údajnej reformy úrokovej sadzby, ktorej sa týkali odôvodnenia (197) až (201), čínska vláda neposkytla počas tohto prešetrovania žiadne dôkazy o tom, že sa situácia zmenila. Ani v rámci prešetrovania nevyšiel najavo žiadny prvok, ktorý by bol v rozpore s uvedenými zisteniami. Závery vyvodené v rámci pôvodného prešetrovania zostávajú platné aj pre ORP, a preto sa potvrdzujú.

               (227)

               Z týchto záverov je jasné, že finančný sektor sa podporuje v tom, aby prispieval k stratégiám vypracovaným vládnymi orgánmi. Pokiaľ ide o zasahovanie čínskej vlády s cieľom ovplyvniť sadzby, tejto otázke už boli venované odôvodnenia (197), (198), (206) a (207). Pokiaľ ide o zistenia, ku ktorým sa dospelo v pôvodnom prešetrovaní, konštatuje sa, že pripomienky čínskej vlády v pôvodnom prešetrovaní sa analyzovali a riešili v pôvodnom nariadení a závery, ku ktorým sa v tejto súvislosti dospelo v pôvodnom prešetrovaní, neboli napadnuté na súde. Čínska vláda okrem toho nepredložila žiadny dôkaz, ktorý by mohol vyvrátiť záver, ku ktorému sa dospelo v pôvodnom prešetrovaní, a ani v rámci prešetrovania sa neobjavili žiadne prvky takejto povahy. Komisia v tejto súvislosti nechápe, z akých dôvodov nemôžu takéto zistenia tvoriť súčasť základu, o ktorý sa Komisia opierala pri vyvodení svojich záverov v súčasnom prešetrovaní.

               (228)

               Okrem toho, ako sa ďalej zistilo aj v pôvodnom prešetrovaní (36), aj keby sa banky vo vlastníctve štátu nepovažovali za verejné orgány, stále by sa považovali za subjekty, ktoré čínska vláda poverila a ktorým nariadila, aby vykonávali funkcie zvyčajne zverené vláde v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia.

         c)   Súkromné banky

               (229)

               Keďže podiel úverov, ktoré poskytli súkromné banky v ČĽR trom vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, bol zanedbateľný a žiadna zo súkromných bánk v ČĽR nepredložila vyplnený dotazník, v tejto súvislosti sa nedospelo k žiadnym doplňujúcim zisteniam. Komisia sa na základe toho rozhodla odstrániť z výpočtu subvencie marginálnu výhodu vyplývajúcu z týchto úverov. Komisia preto nemusela riešiť pripomienky čínskej vlády v tomto smere.

         d)   Špecifickosť

               (230)

               V súčasnom prešetrovaní nemožno na základe žiadnych informácií v spise zmeniť zistenia Komisie z pôvodného prešetrovania (37), v ktorom sa dospelo k záveru, že čínska vláda smeruje preferenčné úvery do obmedzeného počtu priemyselných odvetví, ktoré sa považujú za kľúčové odvetvia, a že odvetvie fotovoltiky je jedným z nich. Počas prešetrovania sa naopak zistili ďalšie prvky potvrdzujúce pôvodné zistenie. Jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky uviedol: „China Development Bank nám vždy poskytovala úvery na financovanie našich projektov v oblasti solárnej energie. Keďže tieto úvery sú čiastočne založené na politických ohľadoch v tom zmysle, že ak vláda zmení svoj postoj k odvetviu solárnej energie, podmienky a dostupnosť týchto úverov sa môžu zmeniť“ a že „vláda ČĽR vykonáva významnú kontrolu aj nad hospodárskym rastom Číny prostredníctvom prideľovania zdrojov, kontroly vyplácania obligácií vystavených v cudzej mene, určovaním menovej politiky a poskytovaním preferenčného zaobchádzania konkrétnym priemyselným odvetviam alebo spoločnostiam“ (38). V jednej správe o schválení úveru sa navyše takisto pozitívne posúdila skutočnosť, že odvetvie fotovoltiky je príjemcom vládnej podpory a je podporované štátnou politikou. Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že orgány umožňujú finančným inštitúciám poskytovať preferenčné úvery len obmedzenému počtu priemyselných odvetví/spoločností, ktoré sú v súlade s príslušnými politikami čínskej vlády. Žiadna zo zainteresovaných strán navyše nevedela poskytnúť podporné dôkazy o tom, že banky primerane posudzovali úverovú bonitu odvetvia fotovoltiky.

               (231)

               Po poskytnutí informácií sa čínska vláda odvolala na skutočnosť, že odvetvie fotovoltiky údajne nie je uvedené v 13. päťročnom pláne, o ktorom sa píše v odôvodnení (83), a že Komisia údajne nesprávne vykladala rozhodnutie č. 40. Ďalej uviedla, že predložený dokument jedného čínskeho výrobcu Komisii pre cenné papiere a burzy nemôže byť dôkazom vládnej politiky.

               (232)

               Najprv sa pripomína, že tvrdenia týkajúce sa 13. päťročného plánu a rozhodnutia č. 40 sa riešili v odôvodneniach (87) a (89). Pokiaľ ide o dokument predložený Komisii pre cenné papiere a burzy, je doplnením dôkazov, ktoré už boli získané, a potvrdzuje existenciu osobitnej vládnej politiky na podporu odvetvia fotovoltiky.

               (233)

               Čínska vláda sa odvolala aj na pripomienky, ktoré vzniesla v súvislosti s odôvodnením 172 pôvodného nariadenia a ktoré sa už riešili v pôvodnom nariadení. Ďalej uviedla, že na základe správy Odvolacieho orgánu WTO vo veci USA – Lietadlá (druhý podnet) sa analýza špecifickosti nemá sústrediť len na „konkrétnych príjemcov identifikovaných v podnete, ale … aj na všetky podniky či priemyselné odvetvia oprávnené na získanie tej istej subvencie“ (39) a že podľa správy poroty vo veci USA – Lietadlá (40) na to, aby subvencia bola špecifická, musí sa poskytovať dostatočne obmedzenej „skupine“ podnikov či priemyselných odvetví, a to si vyžaduje viac než len jednoduché preukázanie, že nie všetky podniky či priemyselné odvetvia boli oprávnené na získanie subvencie.

               (234)

               V tejto súvislosti sa konštatuje, že pripomienky čínskej vlády v pôvodnom prešetrovaní sa analyzovali a riešili v pôvodnom nariadení a závery, ku ktorým sa v tejto súvislosti v pôvodnom prešetrovaní dospelo, neboli napadnuté na súdoch Únie. Pokiaľ ide o odkazy na správy Odvolacieho orgánu WTO a poroty, odkazuje sa na dokumenty, ktoré boli uvedené v odôvodnení 172 pôvodného nariadenia a na vyššie uvedené dokumenty. Komisia sa v tejto súvislosti domnieva, že odkazy na odvetvie fotovoltiky sú dostatočne jasné, keďže toto priemyselné odvetvie sa identifikuje buď podľa názvu, alebo jasným odkazom na výrobok, ktorý vyrába, alebo na skupinu odvetví, do ktorej patrí.

               (235)

               Na základe dôkazov uvedených v spise sa dospelo k záveru, že subvencie vo forme preferenčných úverov nie sú všeobecne dostupné, a preto sú špecifické v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia. Navyše žiadna zo zainteresovaných strán nepredložila dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že subvencie sa zakladajú na objektívnych kritériách alebo podmienkach podľa článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.

         e)   Záver týkajúci sa zistení prešetrovania

               (236)

               Dospelo sa k záveru, že skupinám vyvážajúcich výrobcov zaradeným do vzorky poskytujú výraznú väčšinu úverov banky vo vlastníctve štátu, ktoré boli v odôvodnení (201) označené za verejné orgány, pretože je im zverená vládna právomoc a vykonávajú vládne funkcie. Existujú ďalšie dôkazy, že tieto banky skutočne vykonávajú vládnu právomoc, pretože, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach (197) až (201), existuje jasné zasahovanie štátu (t. j. Čínskej ľudovej banky) do spôsobu, akým komerčné banky prijímajú rozhodnutia o úrokových sadzbách na úvery poskytované čínskym spoločnostiam. Za týchto okolností sú úverové postupy týchto subjektov priamo pripísateľné vláde.

               (237)

               A napokon, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach (51), (103) a (104), čínska vláda neposkytla/odmietla poskytnúť informácie, ktoré by umožnili lepšie pochopiť vzťah medzi bankami vo vlastníctve štátu a vládou. Vo vzťahu k úverom, ktoré v ČĽR poskytujú banky vo vlastníctve štátu, preto Komisia dospela k záveru, že výrobcom v odvetví fotovoltiky sa stále poskytuje finančná pomoc vo forme priameho prevodu štátnych finančných prostriedkov v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia.

               (238)

               Na základe informácií o úveroch a úverových linkách, ktoré boli získané od vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, a na základe obmedzených informácií získaných od štyroch bánk, Komisia na základe dostupných skutočností zistila, že banky vo vlastníctve štátu v skutočnosti a v praxi vykonávajú vládnu právomoc a že tieto banky vykonávajú svoju činnosť v oblasti poskytovania úverov v súlade s potrebami národného hospodárskeho a sociálneho rozvoja a podľa usmernení priemyselných politík štátu, ako sa stanovuje v článku 34 zákona o bankách.

               (239)

               Výhoda v zmysle článku 3 ods. 2 a článku 6 písm. b) základného nariadenia existuje v rozsahu, v ktorom sa štátne úvery alebo úvery súkromných orgánov poverených alebo riadených vládou udeľujú za lepších podmienok, než za akých by ich mohol príjemca reálne získať na trhu. Neštátne úvery v ČĽR neposkytujú primeranú trhovú referenčnú hodnotu, keďže sa zistilo, že čínsky finančný trh je deformovaný (pozri odôvodnenia (225) a (226)). Referenčné hodnoty sa preto vytvorili pomocou metódy opísanej v odôvodneniach (246) až (248). Táto referenčná hodnota dokazuje, že odvetviu fotovoltiky sa úvery poskytujú za podmienok, ktoré sú na nižšej úrovni ako trhové.

               (240)

               Ako sa stanovilo v odôvodnení 191 pôvodného nariadenia, odvetvie fotovoltiky patrí do podporovanej kategórie podľa rozhodnutia č. 40. Rozhodnutie č. 40 odvtedy nebolo zmenené a stanovujú sa ním záväzné pravidlá pre všetky hospodárske inštitúcie v podobe pokynov na presadzovanie a podporu podporovaných priemyselných odvetví, ku ktorým patrí odvetvie fotovoltiky.

               (241)

               Ako bolo vysvetlené v odôvodnení 172 pôvodného nariadenia, čínska vláda sústreďuje preferenčné úvery do obmedzeného počtu priemyselných odvetví a odvetvie fotovoltiky je jedným z nich. Na základe uvedených skutočností možno vyvodiť rovnaký záver, t. j. že orgány umožňujú finančným inštitúciám poskytovať preferenčné úvery len obmedzenému počtu priemyselných odvetví/spoločností, ktoré sú v súlade s príslušnými politikami čínskej vlády. Na základe dôkazov uvedených v spise a vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu čínskej vlády v tejto záležitosti sa dospelo k záveru, že subvencie vo forme preferenčných úverov nie sú všeobecne dostupné, a preto sú špecifické v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia. Okrem toho žiadna zo zainteresovaných strán nepredložila dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že subvencie sú založené na objektívnych kritériách alebo podmienkach podľa článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.

         f)   Záver

               (242)

               Prešetrovaním sa ukázalo, že všetci vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky využívali počas ORP preferenčné úvery.

               (243)

               Financovanie odvetvia fotovoltiky preto treba považovať za subvenciu.

               (244)

               Vzhľadom na existenciu finančnej pomoci, výhody poskytovanej vyvážajúcim výrobcom a na špecifickosť by sa táto subvencia mala považovať za napadnuteľnú.

         g)   Výpočet výšky subvencie

               (245)

               Vzhľadom na metodiku použitú v pôvodnom prešetrovaní sa výška napadnuteľnej subvencie vypočíta na základe výhody, ktorá bola poskytnutá príjemcom a ktorá podľa zistení existovala počas ORP. Podľa článku 6 písm. b) základného nariadenia sa za výhodu poskytnutú príjemcom považuje rozdiel medzi sumou úroku, ktorú spoločnosť zaplatí za štátny úver, a sumou, ktorú by spoločnosť zaplatila za porovnateľný komerčný úver, ktorý by mohla získať na trhu.

               (246)

               Ako už bolo vysvetlené v odôvodneniach (236) až (241), keďže úvery poskytované čínskymi bankami sú odrazom značných vládnych zásahov v bankovom sektore a neodzrkadľujú sadzby, ktoré by existovali na fungujúcom trhu, primeraná trhová referenčná hodnota sa vytvorila pomocou metódy opísanej ďalej. Vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu čínskej vlády Komisia okrem toho na stanovenie primeranej referenčnej úrokovej sadzby použila aj dostupné skutočnosti.

               (247)

               Tak ako v pôvodnom prešetrovaní sa pri vytváraní primeranej referenčnej hodnoty pre úvery v RMB považuje za vhodné uplatniť čínske úrokové sadzby upravené tak, aby zohľadňovali bežné trhové riziko. Za okolností, v ktorých súčasná finančná situácia vývozcov vznikla na deformovanom trhu a v ktorých neexistujú žiadne spoľahlivé informácie od čínskych bánk o meraní rizika a určovaní úverových ratingov, sa považuje za potrebné neposudzovať úverovú bonitu čínskych vývozcov na základe nominálnej hodnoty, ale uplatniť prirážku, ktorá bude odrážať potenciálny vplyv čínskeho deformovaného trhu na ich finančnú situáciu. Použité boli tieto referenčné hodnoty (41):

                           Obdobie

                           Referenčná hodnota pre RMB (%)

                           Do 1 roka

                           6,88

                           Od 1 roka do 5 rokov

                           7,28

                           Viac ako 5 rokov

                           7,43

               (248)

               V súvislosti s úvermi v zahraničných menách platí podobná situácia, pokiaľ ide o deformácie trhu a neexistenciu platných úverových ratingov, pretože tieto úvery takisto poskytujú čínske banky. Rovnako ako v pôvodnom prešetrovaní sa preto na určenie týchto referenčných hodnôt (42) použili podnikové dlhopisy s ratingom BB v príslušných menách vydané počas ORP:

                           Mena

                           Referenčná hodnota (%)

                           USD

                           5,214

                           EUR

                           3,306

               (249)

               Po poskytnutí informácií čínska vláda namietala proti pridaniu prirážky na určenie referenčnej hodnoty pre úvery v RMB na základe toho, že Komisia nemala žiadny reálny dôvod domnievať sa, že spoločnostiam zaradeným do vzorky sa má priradiť rating BB vzhľadom na údaje o ich výkonnosti a ziskovosti, a tvrdila, že takáto situácia sa vzťahuje na celé odvetvie. Namietala aj proti metodike použitej na stanovenie referenčnej hodnoty pre úvery vystavené v EUR a USD na základe toho, že Čínska ľudová banka nestanovovala dolnú hranicu úverových sadzieb pre úvery v takýchto menách a banky ich môžu poskytovať s akoukoľvek sadzbou. Odkázala aj na jedného spolupracujúceho výrobcu, v prípade ktorého bola vypočítaná referenčná hodnota nižšia ako sadzba, pri ktorej sa úvery poskytovali.

               (250)

               V súvislosti s prirážkou a použitým úverovým ratingom Komisia nedostala žiadne usmernenia od bánk, ktoré využíva na určovanie úverových ratingov spoločností. Tých niekoľko dokumentov, ktoré ukázali samotné spoločnosti, navyše nebolo na účely posúdenia ich úverovej bonity spoľahlivých. Najmä jedna spoločnosť predložila úverový rating týkajúci sa jednej z jej mnohých spoločností, ktoré nepôsobia v odvetví fotovoltiky. Ďalšia spoločnosť predložila dokument, ktorý nevydala banka, ale platená ratingová agentúra. Tretí dokument bol zamietnutý už počas pôvodného prešetrovania a do spisu neboli doplnené žiadne ďalšie prvky.

               (251)

               V súvislosti s úvermi vystavenými v EUR a USD sa odkazuje na odôvodnenie (237), kde sa uvádzajú jednotlivé deformácie trhu. Takéto deformácie odôvodňujú použitie externých referenčných hodnôt aj v prípade takýchto úverov. Pokiaľ ide o spolupracujúceho výrobcu, o ktorom sa zmieňuje čínska vláda, toto tvrdenie nebolo podporené informáciami v spise.

               (252)

               Jeden vyvážajúci výrobca uviedol, že sadzba Čínskej ľudovej banky je riadnou referenčnou hodnotou na kontrolu, či sa úvery poskytujú za preferenčných podmienok. Sadzba Čínskej ľudovej banky sa však okrem iného týka medzibankových úverov. Nejde o primeranú referenčnú hodnotu v prípade úverov pre spoločnosti v odvetví fotovoltiky za okolností tohto prešetrovania, najmä vzhľadom na to, ako sa už vysvetlilo, že táto referenčná hodnota by mala vzťahovať na spoločnosti s ratingom BB, zatiaľ čo banky majú zvyčajne omnoho lepší rating, ak chcú mať prístup k medzibankovým úverom.

               (253)

               Táto strana sa ďalej vyjadrila, že Komisia neodpočítala od výhody tých niekoľko úverov, ktoré sa poskytli so sadzbou vyššou ako vypočítaná referenčná hodnota. Rovnako ako v pôvodnom prešetrovaní sa však dospelo k záveru, že takéto úvery by nemali mať na výpočet žiadny vplyv.

               (254)

               Tento vyvážajúci výrobca na záver tvrdil, že by sa s ním malo zaobchádzať inak ako s ostatnými spoločnosťami zaradenými do vzorky, pretože už svoju finančnú situáciu nepovažoval za stav s ratingom BB. Vzhľadom na to, že Komisia uplatnila rating BB na všetky spoločnosti (tak ako v pôvodnom prešetrovaní a ako sa vysvetľuje v odôvodnení (256)), sa však toto tvrdenie odmietlo.

               (255)

               Jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky uviedol, že niektoré z jeho úverov sa týkali výlučne vývozných činností. Na túto charakteristiku sa pri výpočte výhody spojenej s takýmito úvermi prihliadalo.

               (256)

               Vzhľadom na skutočnosti vysvetlené v odôvodneniach (47), (107) a (110) Komisia požiadala čínsku vládu a vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, aby poskytli informácie o úverových politikách čínskych bánk a o spôsobe, akým sa úvery prideľujú vyvážajúcim výrobcom. Napriek opakovanej žiadosti neboli takéto informácie poskytnuté. Vzhľadom na túto nedostatočnú spoluprácu a na všetky dostupné skutočnosti a v súlade s ustanoveniami článku 28 ods. 6 základného nariadenia sa rovnako ako v pôvodnom prešetrovaní považuje za vhodné predpokladať, že všetkým výrobcom v odvetví fotovoltiky v Číne by sa pridelil len najvyšší stupeň dlhopisov „neinvestičného stupňa“ (BB od spoločnosti Bloomberg), a uplatniť primerané očakávané výnosy z dlhopisov vydaných firmami s týmto ratingom na štandardnú úverovú sadzbu Čínskej ľudovej banky.

               (257)

               Tvrdilo sa, že úverový rating čínskeho odvetvia fotovoltiky by sa mal znížiť z BB na C alebo nižší vzhľadom na „skutočnú platobnú neschopnosť a mimoriadne slabé účtovné závierky dokonca aj v prípade najväčších čínskych výrobcov“.

               (258)

               Toto tvrdenie sa musí zamietnuť, keďže z dostupných informácií nič nenaznačuje tomu, že by odvetvie fotovoltiky bolo v horšom alebo lepšom stave ako v pôvodnom prešetrovaní. Preto sa považovalo za primerané zachovať metodiku použitú v pôvodnom prešetrovaní.

               (259)

               Výhoda vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa potom vypočítala na základe rozdielu úrokovej sadzby vyjadreného ako percentuálny podiel a vynásobeného zostatkovou hodnotou úveru, t. j. úrokov nezaplatených počas ORP. Táto suma sa potom rozdelila podľa celkového obratu dotknutých vyvážajúcich výrobcov alebo v príslušných prípadoch podľa celkového obratu z vývozu.

               (260)

               Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s touto schémou počas ORP pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky je:

                           Úvery v rámci preferenčnej politiky

                           Spoločnosť/skupina

                           Sadzba subvencie (%)

                           Chint Group

                           1,17

                           Jinko Solar Co. Ltd a prepojené spoločnosti

                           0,28

                           Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd. a prepojené spoločnosti

                           0,52

         3.4.1.2.   Poskytovanie úverových liniek
   a)   Úvod

               (261)

               Žiadosť obsahovala tvrdenia, že čínske banky poskytujú čínskym vývozcom prešetrovaného výrobku neprimerané úverové linky. Prešetrovaním sa potvrdilo, že všetky prešetrované spoločnosti skutočne získali od čínskych bánk významné úverové linky, ktoré boli vo väčšine prípadov poskytované bezplatne.

         b)   Zistenia z prešetrovania

      Úverové linky predstavujú potenciálny prevod finančných prostriedkov

               (262)

               Správa poroty vo veci ES – Lietadlá potvrdila, že takéto úverové linky nad rámec účinkov individuálnych úverov môžu byť potenciálnymi priamymi prevodmi finančných prostriedkov podľa ustanovenia práva WTO, ktoré zodpovedá článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia, a teda finančnou pomocou. Porota rozhodla, že výhoda potenciálneho prevodu finančných prostriedkov vzniká zo samotnej existencie povinnosti uskutočniť priamy prevod finančných prostriedkov. Porota rozhodla aj, že úverová linka môže sama osebe poskytovať výhodu prijímajúcemu podniku, a teda je potenciálnym prevodom finančných prostriedkov oddeleným od akýchkoľvek priamych prevodov finančných prostriedkov vo forme individuálnych úverov (43).

      Banky poskytujúce úverové linky sú verejné orgány alebo orgány poverené vládou

               (263)

               Úverové linky poskytovali vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky tie isté banky, ktoré poskytovali preferenčné úvery opísané v oddiele 3.4.1.1. Tieto banky sú verejnými orgánmi (pozri odôvodnenia (136), (151), (166), (185) a (186)). Vykonávajú vládnu funkciu podporovania odvetvia fotovoltiky v súlade s centrálnym plánovaním, ako sa uvádza v oddiele 3.2.

               (264)

               Podľa vyplnených dotazníkov troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky im boli úverové linky poskytnuté bezplatne. Za bežných trhových podmienok sa však na takéto úverové linky vzťahujú výrazné záväzky a správne poplatky, ktoré bankám umožňujú kompenzovať náklady a riziká.

               (265)

               Výšku výhody predstavujú poplatky bežne platné pre komerčné úverové linky poskytované spoločnostiam, od ktorých boli vo väčšine prípadov vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky oslobodení. Komisia použila poplatky vzťahujúce sa na úverovú linku poskytnutú jednému z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky zahraničnou komerčnou bankou v pôvodnom prešetrovaní (44). V súčasnom prešetrovaní neexistovala v prípade žiadnej z troch spoločností zaradených do vzorky žiadna takáto úverová linka. Keďže poplatky sa vypočítavajú ako jednoduché percento z prevodných hodnôt, nebolo potrebné aktualizovať referenčnú hodnotu použitú v pôvodnom prešetrovaní. V súčasnom prešetrovaní navyše nebola navrhnutá žiadna iná referenčná hodnota.

               (266)

               Z rovnakých dôvodov, ako sa uvádza v odôvodneniach (230) až (235), subvencie vo forme neprimeraných úverových liniek nie sú všeobecne dostupné, a preto sú špecifické v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia. Navyše žiadna zo zainteresovaných strán nepredložila dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že subvencie sa zakladajú na objektívnych kritériách alebo podmienkach podľa článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.

               (267)

               Po poskytnutí informácií sa jeden vyvážajúci výrobca sťažoval na skutočnosť, že Komisia zaradila do zoznamu jeho úverových liniek dohodu o spolupráci medzi bankou a touto spoločnosťou. Komisia považuje zaradenie takejto dohody za odôvodnené, keďže má rovnaké charakteristiky ako dohody opísané v odôvodneniach 434 až 438 pôvodného nariadenia. Ak by takáto dohoda neexistovala, trhy by postavenie tohto vývozcu zjavne vnímali ako slabšie. Dohoda preto spĺňa kritériá potenciálneho prevodu finančných prostriedkov alebo poskytnutia finančných služieb. Takáto hodnotná „záruka“ by mala na trhu určitú hodnotu a príjemca by nadobudol lepšie postavenie, ako by mal pri neexistencii dohody. Tak ako v pôvodnom prešetrovaní, kde sa uplatnilo vyrovnávacie opatrenie na dohodu s tou istou bankou v súvislosti s rovnakou sumou, Komisia naďalej zastáva názor, že takáto dohoda je napadnuteľná.

         c)   Záver

               (268)

               Prešetrovaním sa ukázalo, že všetci vyvážajúci výrobcovia (skupiny vyvážajúcich výrobcov) zaradení do vzorky mali počas ORP výhodu z úverových liniek poskytovaných bezplatne alebo za nižšie ako trhové sadzby.

               (269)

               Poskytovanie takýchto úverových liniek odvetviu fotovoltiky by sa preto malo považovať za subvenciu.

               (270)

               Vzhľadom na existenciu finančnej pomoci, na výhodu poskytovanú vyvážajúcim výrobcom a na špecifickosť by sa táto subvencia mala považovať za napadnuteľnú.

         d)   Výpočet výšky subvencie

               (271)

               Poskytovanie úverových liniek bezplatne alebo za poplatky nižšie ako trhové poplatky sa považuje sa poskytovanie finančných služieb [článok 3 ods. 1 písm. a) bod iii) základného nariadenia] za cenu nižšiu, ako je primeraná cena. Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta podľa výhody poskytnutej príjemcom, o ktorej sa zistilo, že existovala počas ORP. Vzhľadom na deformácie trhu opísané v odôvodneniach (225) a (226) sa nedala určiť primeranosť odmeny za finančné služby (v tomto prípade poskytnutie úverových liniek) vo vzťahu k prevládajúcim trhovým podmienkam v ČĽR. Preto sa podľa článku 6 písm. d) bodu ii) základného nariadenia za výhodu poskytnutú príjemcom považuje rozdiel medzi sumou, ktorú spoločnosť zaplatí za poskytnutie úverových liniek čínskymi bankami, a sumou, ktorú by spoločnosť zaplatila za porovnateľnú komerčnú úverovú linku, ktorú by mohla získať na trhu. Úverové linky by sa takisto mohli považovať za potenciálny prevod peňažných prostriedkov podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia.

               (272)

               V pôvodnom prešetrovaní jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky získal úverovú linku od banky, ktorej sídlo bolo zriadené v inej finančnej jurisdikcii než ČĽR, a na túto úverovú linku sa vzťahovali záväzky a správne poplatky podľa bežnej praxe na svetových finančných trhoch. Hoci úverová linka bola poskytnutá čínskou pobočkou tejto banky, považovala sa za primeraný ekvivalent referenčnej hodnoty. Aj na výpočet výšky subvencie pre túto schému v súčasnom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti sa považovalo za primerané použiť poplatky uplatňované na túto úverovú linku ako referenčnú hodnotu v súlade s článkom 6 písm. d) bodom ii) základného nariadenia. Ako sa uvádza v odôvodnení (267), nebolo možné zistiť žiadnu lepšiu referenčnú hodnotu.

               (273)

               Výška poplatkov používaná ako referenčná hodnota sa uplatnila pomerne k sume každej príslušnej úverovej linky, aby sa získala výška subvencie (po odčítaní všetkých skutočne zaplatených poplatkov). V prípadoch, keď obdobie trvania úverovej linky presahovalo jeden rok, bola celková výška subvencie rozložená na celé obdobie trvania úverovej linky a k ORP sa priradila zodpovedajúca suma.

               (274)

               Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s touto schémou počas ORP pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky je:

                           Poskytovanie úverových liniek

                           Spoločnosť/skupina

                           Sadzba subvencie (%)

                           Chint Group

                           0,52

                           Jinko Solar Co. Ltd a prepojené spoločnosti

                           1,20

                           Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd. a prepojené spoločnosti

                           0,62

         3.4.1.3.   Programy subvencovania vývozných úverov,

               (275)

               Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas ORP z tohto programu žiadne výhody. V každom prípade nič nenaznačuje tomu, že pôvodné programy subvencovania vývozu boli zrušené.

         3.4.1.4.   Vývozné záruky a poistenie pre ekologické technológie
   a)   Úvod

               (276)

               Žiadosť obsahovala tvrdenia, že spoločnosť Sinosure naďalej poskytovala výrobcom prešetrovaného výrobku poistenie vývozných úverov s preferenčnými podmienkami. Podľa podnetu poistenie vývozných úverov poskytnuté spoločnosťou Sinosure, nestačí ani na pokrytie dlhodobých operácií a spoločnosť Sinosure funguje v situácii dlhodobých strát.

         b)   Nespolupráca a využitie dostupných skutočností

               (277)

               Ako sa uvádza v odôvodneniach (279) až (283), Komisia v dotazníku, v písomnom upozornení na nedostatky a počas overovania na mieste u čínskej vlády a v spoločnosti Sinosure požadovala informácie, z ktorých podstatný počet prvkov čínska vláda a/alebo spoločnosť Sinosure neposkytli. Komisia preto nemohla overiť všetky základné prvky a informácie s jasnou objektívnou väzbou na schému, ako sú ďalej uvedené dokumenty a údaje.

               (278)

               V súvislosti s akcionárskymi podielmi a vnútorným rozhodovacím procesom neboli poskytnuté nové/revidované stanovy spoločnosti. Po poskytnutí informácií čínska vláda zdôraznila, že Komisia neuviedla, ktorý konkrétny prvok informácií zo stanov spoločnosti nebol dostupný a aký to malo vplyv na analýzu Komisie, a že Komisia použila zastarané znenie stanov. Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že jej zistenia boli založené na znení stanov spoločnosti, ktoré boli dostupné a neboli spochybnené.

               (279)

               Pokiaľ ide o pravidlá upravujúce operácie a proces posudzovania rizík, spoločnosť Sinosure neposkytla požadované Základné pravidlá spoločnosti China Export & Credit Insurance Corporation pre komplexné riadenie rizík a Režim spoločnosti China Export & Credit Insurance Corporation pre osobitné schvaľovanie programov poistenia vývozných úverov založených na politikách, na ktoré sa odkazuje v zápisnici predstavenstva, ktorá bola poskytnutá s vyplneným dotazníkom. Po poskytnutí informácií čínska vláda uviedla, že zmienka o neposkytnutí druhého dokumentu je nelogická, pretože ako uvádza Komisia vo svojom vlastnom zozname dokumentov zostavenom počas overovania, podľa spoločnosti Sinosure tento dokument neexistuje. Komisia je bez ohľadu na to prekvapená, že v zápisnici predstavenstva sa odkazuje na neexistujúci dokument. Okrem toho faktom je, že dokument nebol poskytnutý, a preto sa objavil na zozname, ktorý čínska vláda schválila a podpísala na konci overovania na mieste. Zaznamenané dôvody neposkytnutia dokumentu boli dôvody, ktoré uviedla čínska vláda, a boli poznačené na účelu záznamu.

               (280)

               Hoci spoločnosť Sinosure umožnila Komisii krátko nahliadnuť len do údajov o zisku/stratách dosiahnutých v prípade poistenia krátkodobých úverov v rámci programu poistenia vývozných úverov, pripomína sa, že Komisii nebolo umožnené tento dokument preskúmať ani vziať si jeho kópiu a že vypočítanú ziskovosť nebolo možné podporiť dôkazmi.

               (281)

               Po poskytnutí informácií sa čínska vláda domnieva, že Komisia pripúšťa preskúmanie údajov o zisku a stratách uvedených v odôvodnení (280). Čínska vláda by však mala prihliadať aj na zvyšok daného odôvodnenia, ktorý vedie k záveru, že Komisia nebola s poskytnutými informáciami spokojná. Čínska vláda takisto uviedla, že spoločnosť Sinosure už poskytla podrobné informácie o poistení krátkodobých vývozných úverov poskytovanom na vývoz solárnych výrobkov do Únie vo svojom vyplnenom dotazníku. Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že pokiaľ ide o údaje predložené počas overovania na mieste, tieto údaje na mieste nebolo možné overiť.

               (282)

               Poskytnuté neboli ani informácie o poistení vývozných úverov rozdelené podľa odvetví, podľa desiatich najväčších vyvážajúcich výrobcov či podľa troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Tvrdenia uvedené po poskytnutí informácií v súvislosti s desiatimi najväčšími vyvážajúcimi výrobcami sa rozoberajú v odôvodnení (67). Pokiaľ ide o tvrdenie čínskej vlády, že Komisia mala tak či tak informácie týkajúce sa troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky k dispozícii prostredníctvom samotných vyvážajúcich výrobcov, Komisia konštatuje, že informácie požadované od spoločnosti Sinosure mala poskytnúť samotná spoločnosť Sinosure. Spoločnosť Sinosure nemohla predpokladať, že informácie o poistení vývozných úverov poskytnú traja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky, a aj keby áno, spoločnosť Sinosure sa nemohla jednoducho domnievať, že takéto informácie budú úplné alebo správne. Súčasťou zodpovednosti prešetrovacieho orgánu je získať informácie z rôznych zdrojov, pričom nedostatočná spolupráca bola pri plnení tejto úlohy prekážkou.

               (283)

               Spoločnosť Sinosure okrem toho tvrdila, že žiadny z troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky nemal počas ORP poistenie od spoločnosti Sinosure. Zistilo sa, že toto tvrdenie je nesprávne a je v rozpore s informáciami, ktoré poskytli traja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky.

         c)   Sinosure je verejný orgán

               (284)

               V pôvodnom prešetrovaní (45) sa dospelo k záveru, že spoločnosť Sinosure je verejný orgán. Ani čínska vláda, ani spoločnosť Sinosure neposkytli počas tohto prešetrovania dôkazy o tom, že by sa táto situácia zmenila. Počas prešetrovania sa neobjavil ani žiadny prvok, ktorý by bol v rozpore s uvedeným zistením. Vo výročnej správe spoločnosti Sinosure za rok 2014 sa naopak potvrdilo zistenie z pôvodného prešetrovania, keďže sa v nej uvádza, že „spoločnosť Sinosure neľutovala žiadne úsilie na podporu čínskych národných politík a usilovala sa to dosiahnuť skúmaním nových myšlienok a koncepcií, zlepšovaním pracovných postupov, zdokonaľovaním výrobkov a služieb, ako aj zvyšovaním efektívnosti vo vykonávaní svojich politických funkcií“ alebo že zohráva úlohu „orgánu podporujúceho politiky“. Závery vyvodené v rámci pôvodného prešetrovania tak zostávajú platné aj pre ORP a potvrdzujú sa.

         d)   Právny základ

               (285)

               Právny základ je rovnaký ako v pôvodnom prešetrovaní, t. j.: Oznámenie o vykonávaní stratégie na podporu obchodu prostredníctvom vedy a techniky formou využívania poistenia vývozných úverov (Shang Ji Fa [2004] č. 368), ktoré vydali spoločne ministerstvo obchodu a spoločnosť Sinosure; vývozný katalóg čínskych výrobkov vyspelých a nových technológií z roku 2006; takzvaný plán 840 zahrnutý v oznámení Štátnej rady z 27. mája 2009; takzvaný plán 421 zahrnutý v Oznámení o otázkach súvisiacich so zavedením osobitného mechanizmu na financovanie poistenia vývozu veľkých kompletných zostáv zariadení, ktoré spoločne vydali ministerstvo obchodu a ministerstvo financií 22. júna 2009; oznámenie o zdokonaľovaní a rozvoji zo strany Štátnej rady pri rozmachu nových odvetví strategického významu (Guo Fa [2010] č. 32 z 18. októbra 2010), ktoré vydala Štátna rada, a zodpovedajúce vykonávacie usmernenia (Guo Fa [2011] č. 310 z 21. októbra 2011).

         e)   Zistenia z prešetrovania

               (286)

               Keďže spoločnosť Sinosure je verejným orgánom, ktorému bola zverená vládna právomoc, a vykonáva vládne predpisy a plány, poskytovanie poistenia vývozných úverov výrobcom prešetrovaného výrobku je finančnou pomocou vo forme potenciálneho priameho prevodu finančných prostriedkov zo strany vlády v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia.

               (287)

               Niektoré miestne orgány poskytli refundáciu časti poistného, ktoré vyvážajúci výrobcovia zaplatili spoločnosti Sinosure. Táto refundácia časti zaplateného poistného takisto predstavuje priamy prevod finančných prostriedkov formou grantu podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia.

               (288)

               Výhoda v zmysle článku 3 ods. 2 a článku 6 písm. c) základného nariadenia existuje v tom rozsahu, v akom spoločnosť Sinosure poskytuje poistenie vývozných úverov za výhodnejších podmienok, než by príjemca mohol bežne dostať na trhu, alebo poskytuje poistné krytie, ktoré by inak na trhu vôbec nebolo k dispozícii. Ďalšou výhodou pre vyvážajúceho výrobcu je v zmysle článku 3 ods. 2 hotovostná refundácia časti poistného plateného spoločnosti Sinosure zo strany niektorých miestnych orgánov v miestach, v ktorých majú niektorí vyvážajúci výrobcovia sídlo.

               (289)

               V súvislosti s existenciou výhody Komisia skúmala, do akej miery pokrývali poistné sadzby spoločnosti Sinosure náklady na poistenie krátkodobých vývozných úverov. Ako bolo vysvetlené v odôvodnení (280), spoločnosť Sinosure poskytla analýzu ziskovosti za obdobie rokov 2011 – 2015, z ktorej vyplývalo, že spoločnosť Sinosure bola v tomto období údajne zisková na kumulovanom základe, ale že v roku 2015 jej vznikli straty. Po prvé, Komisia pripomína, že do tohto dokumentu, ktorý údajne pochádzal z finančného oddelenia, bolo možné len krátko nahliadnuť a dokument sa nemohol skopírovať/vytlačiť a vziať ako dôkaz. Po druhé, informácie, ktoré obsahovala táto správa, bolo možné overiť len veľmi čiastočne, keďže predložené dôkazy neumožňovali riadne zosúhlasenie týchto informácií s výročnou správou spoločnosti Sinosure za rok 2014. Komisia preto nie je s poskytnutými informáciami spokojná.

               (290)

               Spoločnosť Sinosure ďalej argumentovala na základe písmena j) prílohy 1 k Dohode WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach (ďalej tiež „dohoda o subvenciách“), podľa ktorého sa za „zakázanú“ subvenciu vývozu podľa článku 3 ods. 1 písm. a) tejto dohody považuje poskytovanie programov poistenia vývozných úverov za zvýhodnené sadzby, ktoré nie sú primerané na pokrytie dlhodobých prevádzkových nákladov a strát týchto programov. Spoločnosť Sinosure vo svojom vyplnenom dotazníku jednoducho odkázala na zisk kumulovaný za posledných päť rokov a konštatovala, že keďže v rámci tohto obdobia celkovo dosiahla zisk, poskytovanie poistenia vývozných úverov vyvážajúcim výrobcom nie je subvenciou podľa dohody WTO o subvenciách. V tejto súvislosti sa konštatuje, že na základe predložených informácií, t. j. kumulovaného údaja týkajúceho sa zisku za obdobie 5 rokov, Komisia nedokáže vyvodiť žiadny zmysluplný záver.

               (291)

               Keďže na vykonanie analýzy „programu“ podľa písmena j) prílohy 1 k dohode WTO o subvenciách neboli k dispozícii spoľahlivé a overiteľné informácie, Komisia musela pri svojich zisteniach vychádzať z dostupných zdokumentovaných dôkazov. Komisia sa v tejto súvislosti opierala o výročnú správu za rok 2014, ktorú získala počas overovania na mieste. Pri skúmaní tohto dokumentu sa zistilo, že ak by sa nezaznamenal určitý neprevádzkový príjem, celková činnosť spoločnosti Sinosure v oblasti poistenia vývozných úverov by bola v rokoch 2013 a 2014 stratová. Takéto neprevádzkové príjmy sa netýkajú bežnej činnosti spoločnosti Sinosure, a preto by sa mali vylúčiť z analýzy ziskovosti tejto inštitúcie. Tento stav je podobný stavu v pôvodnom prešetrovaní.

               (292)

               Po poskytnutí informácií čínska vláda namietala proti hodnoteniu Komisie, že celková činnosť spoločnosti Sinosure v oblasti poistenia vývozných úverov by bola stratová, a proti metodike výpočtu, ktorú použila Komisia s odkazom na pripomienky čínskej vlády z 27. septembra 2013 Pripomienky týkajúce sa metodiky sa už riešili a zamietli v oddiele 3.5.3 pôvodného nariadenia.

               (293)

               V nadväznosti na vysvetlenia v odôvodneniach (280), (289) a (290), a ako sa stanovilo v pôvodnom prešetrovaní, v článku 11 údajne zastaraného znenia stanov spoločnosti, ktoré boli predložené vo vyplnenom dotazníku, sa stanovuje, že spoločnosť musí fungovať s vyrovnaným hospodárením. Inými slovami, podľa stanov cieľom spoločnosti Sinosure nie je maximalizácia zisku, ale len vyrovnané hospodárenie v súlade s funkciou jediného oficiálneho poisťovateľa vývozných úverov v ČĽR. Ako sa už vysvetlilo, z písomnej dokumentácie vyplýva, že právne a politické prostredie, v ktorom pôsobí Sinosure, vyžadujú od spoločnosti, aby pri plnení svojho mandátu verejnej politiky vykonávala vládnu politiku a plány. Medzi vybranými priemyselnými odvetviami a podnikmi s osobitnou podporou štátu mali vyvážajúci výrobcovia plný prístup k poisteniu vývozných úverov, ktoré poskytuje spoločnosť Sinosure s preferenčnými sadzbami. Spoločnosť Sinosure tak odvetviu fotovoltiky poskytuje poistné krytie bez obmedzenia s nízkym poistným, ktoré neodráža skutočné riziko, ktoré vzniká pri poisťovaní vývozu v tomto odvetví. Na základe všetkých týchto prvkov v dokumentácii už možno vyvodiť záver, že sadzby poistného, ktoré účtuje spoločnosť Sinosure, sú aj naďalej nedostatočné na pokrytie jej dlhodobých operácií.

               (294)

               Pripomína sa aj, že k určitým záverom v tomto smere sa dospelo už v pôvodnom prešetrovaní (46). Čínska vláda počas tohto prešetrovania neposkytla žiadne dôkazy o tom, že sa situácia zmenila. Počas prešetrovania nevyšiel najavo žiadny prvok, ktorý by bol v rozpore s uvedeným zistením.

               (295)

               Na základe uvedených skutočností a vzhľadom na to, že spoločnosť Sinosure je v súvislosti s programom poisťovania vývozných úverov naďalej stratová, sa existencia výhody určuje porovnaním sadzieb poistného, ktoré platia vyvážajúci výrobcovia, so sadzbami, ktoré sú dostupné na trhu.

               (296)

               Spoločnosť Sinosure tvrdila, že takéto služby na čínskom trhu poskytujú štyri ďalšie spoločnosti. V tejto súvislosti však neboli poskytnuté žiadne informácie o ich podieloch na trhu. Spoločnosť Sinosure je v každom prípade jediným oficiálnym poisťovateľom vývozných úverov a má dominantné postavenie na čínskom trhu. V ČĽR preto neexistuje pre takéto nástroje žiadna komerčná referenčná hodnota, a keďže finančný trh v ČĽR je naďalej deformovaný vládnymi zásahmi, je primerané použiť referenčnú hodnotu z prostredia mimo ČĽR.

               (297)

               Subvencie sú podmienené uskutočnením vývozu v zmysle článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia, pretože bez uskutočnenia vývozu ich nie je možné získať. Okrem toho sú aj špecifické v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože prístup k nim je obmedzený len na určité podniky. Keďže v tejto súvislosti nenastali zmeny, odkazuje sa na odôvodnenia 246 a 247 pôvodného nariadenia, v ktorých sa dospelo k záveru, že výhody, ktoré výrobcom prešetrovaného výrobku poskytovala spoločnosť Sinosure a/alebo miestne orgány, sú špecifické v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia. Okrem toho, keďže neexistovali žiadne dôkazy naznačujúce, že subvencie sú založené na objektívnych kritériách alebo podmienkach v zmysle článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia, výhoda je špecifická aj v tomto ohľade.

               (298)

               V rozpore s tým, čo po poskytnutí informácií tvrdila čínska vláda a jeden vyvážajúci výrobca, informácie, ktoré spoločnosti predložili v súvislosti s poistným, neboli odmietnuté. Napokon však pri výpočte opísanom v odôvodneniach (302) a (303) neboli použité, pretože Komisia použila dostupné skutočnosti.

         f)   Záver

               (299)

               Z prešetrovania vyplynulo, že tri skupiny vyvážajúcich výrobcov zaradené do vzorky využívali počas ORP výhody vyplývajúce z poistenia vývozných úverov, ktoré poskytovala spoločnosť Sinosure.

               (300)

               Poistenie vývozných úverov, ktoré odvetviu fotovoltiky poskytuje Sinosure, sa má považovať za subvenciu v rozsahu, v akom sú poistné sadzby nižšie ako trhové sadzby.

               (301)

               Vzhľadom na existenciu finančnej pomoci, výhody poskytovanej vyvážajúcim výrobcom a na špecifickosť by sa táto subvencia mala považovať za napadnuteľnú.

         g)   Výpočet výšky subvencie

               (302)

               Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta podľa výhody poskytnutej príjemcom, o ktorej sa zistilo, že existovala počas ORP. Výpočet výhody je podobný ako v prípade záruk za úvery. Podľa článku 6 písm. c) základného nariadenia sa za výhodu poskytnutú príjemcom považuje rozdiel medzi výškou poistného, ktoré podnik platí za krátkodobé poistenie poskytované spoločnosťou Sinosure, a výškou poistného, ktoré by podnik zaplatil za porovnateľné poistenie vývozných úverov dostupné na trhu.

               (303)

               Ako sa uvádza v odôvodneniach (277) až (283), Komisia nemohla overiť viacero prvkov týkajúcich sa poskytovania poistného krytia vývozných úverov spoločnosťou Sinosure vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, najväčším vyvážajúcim výrobcom ani dotknutému odvetviu. Vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu čínskej vlády a spoločnosti Sinosure Komisia na výpočet výhody poskytovanej príjemcom použila dostupné skutočnosti. V tejto súvislosti sa považovalo za primerané opierať sa o sadzby výhod zistené v pôvodnom prešetrovaní. Na spoločnosti zaradené do vzorky v tomto revíznom prešetrovaní, ktoré boli zaradené do vzorky v pôvodnom prešetrovaní, sa uplatní sadzba výhody stanovená v pôvodnom prešetrovaní. Sadzba pre skupinu, ktorá nebola zaradená do vzorky v pôvodnom prešetrovaní, je váženým priemerom spolupracujúcich spoločností v pôvodnom prešetrovaní.

               (304)

               Sadzby subvencie stanovené v súvislosti s touto schémou počas ORP pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sú:

                           Vývozné záruky a poistenie

                           Spoločnosť/skupina

                           Sadzba subvencie (%)

                           Chint Group

                           0,59

                           Jinko Solar Co. Ltd a prepojené spoločnosti

                           0,00

                           Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd. a prepojené spoločnosti

                           0,71

         3.4.2.   Grantové programy

   3.4.2.1.   Subvencie na rozvoj „slávnych značiek“ a „známych ochranných známok v Číne“, „Fond na rozvoj vývozných značiek“ a podobné programy, na centrálnej úrovni aj na nižších úrovniach

               (305)

               Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali z týchto programov počas ORP žiadne výhody. V každom prípade nič nenaznačuje, že pôvodné programy subvencovania boli zrušené.

         3.4.2.2.   Demonštračný program Golden Sun
   a)   Úvod

               (306)

               V pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že výrobcovia v odvetví fotovoltiky získavali subvencie v rámci demonštračného programu Golden Sun (ďalej len „program Golden Sun“).

         b)   Nespolupráca

               (307)

               Komisia požiadala čínsku vládu, aby poskytla viacero dokumentov, z ktorých väčšina sa týkala rozpočtových cieľov v programe Golden Sun. Čínska vláda vo svojom vyplnenom dotazníku tvrdila, že požadované dokumenty nedokázala identifikovať z dôvodu nedostatku príslušných informácií v otázke sformulovanej Komisiou. Keď však Komisia položila tú istú otázku (s rovnakou úrovňou informácií ako v dotazníku, t. j. s názvami požadovaných dokumentov) počas overovania na mieste, čínska vláda tvrdila, že tieto dokumenty sú dôverné, a uviedla, že by sa muselo overiť, či by sa mohli Komisii predložiť. Komisia v tejto súvislosti nechápe, prečo by sa chýbajúce dokumenty mali považovať za dôverné a nemohli by sa poskytnúť v rámci antisubvenčného prešetrovania, v ktorom je prešetrovací orgán viazaný prísnymi pravidlami týkajúcimi sa dôvernosti. Čínska vláda sa v každom prípade rovnako ako v pôvodnom prešetrovaní k tejto záležitosti nevrátila napriek viacerým pripomienkam počas overovania na mieste a dokumenty neboli Komisii poskytnuté.

               (308)

               Čínska vláda okrem toho vo vyplnenom dotazníku uviedla, že z tohto programu nemal počas ORP výhody žiadny vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky, keďže program nie je určený pre výrobcov prešetrovaného výrobku. To však bolo v rozpore s informáciami získanými od vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Počas overovania na mieste čínska vláda svoj vyplnený dotazník korigovala a uznala možnosť platieb, aj keď program bol údajne ukončený a zmenený na program výkupných cien. Čínska vláda na podporu tohto posledného tvrdenia poskytla stanovisko Štátnej rady z roku 2013. Komisia pripomína, že čínska vláda sa vo vyplnenom dotazníku nezmienila o tom, že tento program bol zmenený, a neposkytla v tejto súvislosti ani žiadne podporné dôkazy. Komisia ďalej konštatuje, že dokument poskytnutý počas overovania sa netýka tohto programu ani jeho údajného nahradenia iným programom.

               (309)

               Vzhľadom na túto nedostatočnú spoluprácu čínskej vlády Komisia nemala možnosť overiť všetky aspekty programu Golden Sun, najmä skutočné výhody poskytnuté výrobcom prešetrovaného výrobku a odvetviu fotovoltiky ako celku. Čínska vláda okrem toho nepredložila všetky požadované príslušné dokumenty, najmä rozpočtové dokumenty o rozpočtových prostriedkoch pridelených na program Golden Sun vydané ministerstvom financií.

               (310)

               Komisia v súvislosti s výhodami ďalej konštatuje, že čínska vláda bola požiadaná, aby poskytla informácie o výhodách, ktoré výrobcovia získali, ale hoci čínska vláda mala tieto informácie k dispozícii, jednoducho odpovedala, že sa nezískali žiadne výhody.

         c)   Právny základ

               (311)

               Ako sa stanovilo v pôvodnom prešetrovaní, hlavným právnym základom je Oznámenie o vykonávaní demonštračného programu Golden Sun zo 16. júla 2009 a pripojené Dočasné opatrenia demonštračného programu Golden Sun pre správu fondu finančnej pomoci, dok. CaiJian č. 397, [2009] vydaný ministerstvom financií, ministerstvom pre vedu a Národnou radou pre energetiku; obežník o úspešnom prevode prostriedkov na demonštračný program Golden Sun, dok. č. 718 [2009]; obežník o úspešnom plnení demonštračného programu Golden Sun 2010, dok. č. 622 [2010]; obežník o pokynoch týkajúcich sa rozpočtových ukazovateľov finančných subvencií na stavebné náklady v demonštračných programoch Golden Sun 2010, dok. č. 965 [2010] z 2. decembra 2010, vydaný ministerstvom financií; obežník týkajúci sa rozdelenia rozpočtového cieľa pre daňovú dotáciu vyčlenenú na programy Golden Sun 2011, JCJ dok. č. 336 z 1. septembra 2011, vydaný finančným úradom provincie Che-pej; obežník týkajúci sa rozdelenia rozpočtového cieľa pre daňovú dotáciu vyčlenenú na programy Golden Sun 2011, HCJ dok. č. 135 z 8. novembra 2011, vydaný finančným úradom mesta Cheng-šuej.

         d)   Zistenia z prešetrovania

               (312)

               Ako v pôvodnom prešetrovaní čínska vláda zopakovala, že tento grantový program nie je určený pre výrobcov prešetrovaného výrobku, ale zameriava sa na projekty výroby fotovoltickej energie. Čínska vláda takisto tvrdila, že žiadateľ neposkytol dôkazy na preukázanie existencie akejkoľvek výhody pridelenej počas ORP výrobcom dotknutých výrobkov.

               (313)

               V súčasnom prešetrovaní nemožno na základe žiadnych informácií v spise zmeniť zistenia Komisie z pôvodného prešetrovania uvedené v odôvodneniach 271 až 282, v ktorom sa dospelo k záveru, že granty v rámci tohto programu sú priamo viazané na prešetrovaný výrobok, pretože oprávnené „distribuované solárne fotovoltické systémy“ osobitne zahŕňajú dodávanie modulov a článkov ako významnú súčasť projektov, a preto je vzťah medzi výhodami poskytnutými vládou a prešetrovaným výrobkom priamy a neoddeliteľný.

               (314)

               Ako sa stanovilo v pôvodnom prešetrovaní, v rámci programu Golden Sun sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia formou prevodu finančných prostriedkov zo strany čínskej vlády výrobcom prešetrovaného výrobku v podobe grantov.

               (315)

               Komisia takisto určila, že táto subvenčná schéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia.

         e)   Záver

               (316)

               Program Golden Sun predstavuje naďalej špecifickú subvenciu vo forme grantu. Prešetrovaním sa zistilo, že vývozcovia zaradení do vzorky mali z takejto subvencie výhodu.

         f)   Výpočet výšky subvencie

               (317)

               Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s touto schémou počas ORP pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky je:

                           Demonštračný program Golden Sun

                           Spoločnosť/skupina

                           Sadzba subvencie (%)

                           Chint Group

                           0,20

                           Jinko Solar Co. Ltd a prepojené spoločnosti

                           0,16

                           Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd. a prepojené spoločnosti

                           0,01

               (318)

               Čínska vláda vo svojej reakcii na poskytnutie informácií vyjadrila pripomienky týkajúce sa demonštračného programu Golden Sun a opätovne pripomenula určité otázky, ktoré už nastolila. Keďže tieto otázky sa už analyzovali, žiaden ďalší komentár nie je potrebný. Čínska vláda okrem toho tvrdila, že Komisia vo vzťahu k tejto schéme nezistila špecifickosť.

               (319)

               Zo skutočnosti, že granty programu Golden Sun sa poskytovali len čínskym výrobcom v odvetví obnoviteľnej energie, však vyplýva, že ich špecifickosť v súlade s normami WTO je jasne preukázaná.

               (320)

               Čínska vláda ďalej tvrdila, že poskytla dôkazy o ukončení tejto schémy. Keďže však tieto granty boli u vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky zaúčtované do výnosov budúcich období, budú poskytovať výhodu mnoho ďalších rokov. To znamená, že z hľadiska subvencie je zavádzajúce tvrdiť, že schéma bola ukončená. Do tohto programu sa už reálne neprijímajú žiadni noví príjemcovia, ale vzhľadom na dlhodobosť zahrnutých zariadení stále vznikajú výhody. Aj tieto tvrdenia sa preto zamietli.

         3.4.2.3.   Iné granty
   a)   Úvod

               (321)

               Žiadateľ vo svojej žiadosti poskytol dôkazy, z ktorých vyplývalo, že podporované priemyselné odvetvia v ČĽR môžu získať rôzne jednorazové alebo opakované granty od štátnych orgánov na rôznych úrovniach, t. j. miestnej, regionálnej a celoštátnej.

               (322)

               V tomto prešetrovaní sa skutočne zistilo, že tri spoločnosti zaradené do vzorky takisto dostali významné jednorazové alebo opakované granty od rôznych úrovní verejnej správy, čo malo za následok poskytovanie výhod počas ORP. Niektoré z nich už spoločnosti zaradené do vzorky oznámili vo svojich vyplnených dotazníkoch, zatiaľ čo mnohé iné boli zistené na mieste počas overovania. Žiadny z nich nebol uvedený vo vyplnenom dotazníku čínskej vlády, ako sa požadovalo.

         b)   Právny základ

               (323)

               Tieto granty poskytli spoločnostiam orgány verejnej správy na celoštátnej, provinčnej, mestskej, okresnej alebo regionálnej úrovni a všetky sa javili ako špecifické pre spoločnosti zaradené do vzorky alebo špecifické z hľadiska miesta alebo druhu odvetvia. Úroveň právnych podrobností týkajúcich sa presného zákona, na základe ktorého boli tieto výhody poskytnuté, ak pre ne vôbec existoval právny základ, nebola poskytnutá, aj keď Komisii bola niekedy poskytnutá kópia dokumentu vydaného orgánom verejnej správy, ktorý bol sprievodným dokumentom k prideleniu finančných prostriedkov (odkazovalo sa naň ako na „oznámenie“).

         c)   Zistenia z prešetrovania

               (324)

               Vzhľadom na veľké množstvo grantov uvedených v žiadosti a/alebo zistených v účtovníctve spoločností zaradených do vzorky sa v tomto nariadení predkladá len zhrnutie kľúčových zistení. Dôkazy o existencii početných grantov a skutočnosti, že sa poskytovali prostredníctvom rôznych úrovní čínskej verejnej správy, pôvodne poskytli tri spoločnosti zaradené do vzorky. Viacero iných grantov spoločnosti zaradené do vzorky neuviedli, no tieto granty boli zistené pri overovaní na mieste.

               (325)

               Jedna zo spoločností zaradených do vzorky dostala počas ORP viac ako 130 týchto grantov. Mnohé z nich boli pridelené orgánmi verejnej správy na úrovni mesta, okresu alebo provincie. Najväčší grant predstavoval viac ako 7 miliónov čínskych jüanov (CNY) v rámci schémy „Trinity“, mestského fondu na presadzovanie transformácie a modernizácie priemyselných podnikov. K ďalším grantom patrili napríklad patentové fondy, vedecko-technické fondy a ocenenia, fondy pre rozvoj podnikania, fondy pre modernizáciu a transformáciu priemyselných podnikov, granty na základnú infraštruktúru, podporné fondy poskytované na okresnej úrovni, fondy na rozvoj novej a čistej energie a refundácie pozemkovej dane. Táto spoločnosť okrem toho získala aj granty na poistenie vývozných úverov poskytované vládou na okresnej úrovni.

               (326)

               Ďalšia spoločnosť zaradená do vzorky takisto počas ORP získala od vlády značné granty, z ktorých časť súvisela s rozvojovou zónou, v ktorej sa spoločnosť nachádzala (viac ako 13 miliónov CNY). Ďalšie granty sa týkali výdavkov na vedu a technológie, energie z obnoviteľných zdrojov a/alebo rozvoja priemyslu a informácií (napr. tzv. granty „3 Famous“). Na mieste sa zistili aj refundácie týkajúce sa nadobúdania práv na využívanie pôdy.

               (327)

               Jedna zo spoločností zaradených do vzorky získala ako skupina rôzne granty v celkovej výške viac ako 29 miliónov CNY. Príkladmi takýchto grantov sú fondy pre rozvoj novej energie, projekty kľúčových technologických reforiem či fondy týkajúce sa rozvojových zón, v ktorých sa príjemca nachádza.

         d)   Záver

               (328)

               Na základe dôkazov zhromaždených v súvislosti s poskytnutím týchto grantov spoločnostiam zaradeným do vzorky a bez dostupnosti akýchkoľvek ďalších informácií Komisia posúdila tieto granty ako subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, keďže sa uskutočnil prevod finančných prostriedkov zo strany čínskej vlády vo forme grantov pre výrobcov prešetrovaného výrobku, čím sa poskytla výhoda.

               (329)

               Tieto granty sú aj špecifické v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) a článku 4 ods. 3 základného nariadenia, keďže sú zrejme obmedzené na určité spoločnosti alebo špecifické projekty v špecifických regiónoch a/alebo v odvetví fotovoltiky. Tieto granty nespĺňajú požiadavky článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia, na základe ktorých by sa nepovažovali za špecifické, keďže podmienky oprávnenosti a skutočné kritériá výberu oprávnených podnikov nie sú transparentné, objektívne a neuplatňujú sa automaticky. Okrem toho neexistujú ani dôkazy o tom, že granty patria k rámcovému programu subvencovania.

               (330)

               Spoločnosti vo všetkých prípadoch uviedli informácie o výške grantu a o tom, od koho grant získali. Dotknuté spoločnosti takisto väčšinou viedli tieto príjmy vo svojom účtovníctve v okruhu „príjmy zo subvencií“ a dali vykonať nezávislý audit tohto účtovníctva. Vnímalo sa to ako nesporný dôkaz subvencie, ktorou bola poskytnutá napadnuteľná výhoda.

         e)   Výpočet výšky subvencie

               (331)

               V nasledujúcej tabuľke sa uvádza výpočet výhody v súvislosti s týmito skôr uvedenými grantmi, pričom za výhodu sa považovala suma poskytnutá počas ORP alebo zaúčtovaná za ORP, ak dotknutá spoločnosť sumu odpísala.

                           Iné granty

                           Spoločnosť/skupina

                           Sadzba subvencie (%)

                           Chint Group

                           0,54

                           Jinko Solar Co. Ltd a prepojené spoločnosti

                           0,86

                           Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd. a prepojené spoločnosti

                           0,26

               (332)

               Čínska vláda a jeden vyvážajúci výrobca vo svojej reakcii na poskytnutie informácií vyjadrili pripomienky týkajúce sa „iných grantov“. Upozorňovalo sa na to, že Komisia neposkytla dostatok podrobností na odôvodnenie existencie napadnuteľných schém.

               (333)

               Treba však zdôrazniť, že v súvislosti s týmito schémami sa Komisii vo vyplnených dotazníkoch poskytlo veľmi málo podrobností. Ani vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky nespochybňujú sumy, ktoré vypočítala Komisia a ktoré boli poskytnuté príslušnej strane. Nespochybňujú ani skutočnosť, že tieto granty boli poskytnuté čínskou vládou.

               (334)

               Vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu čínskej vlády sa Komisia rozhodla, že je primerané, aby sa pokúsila zistiť existenciu takýchto grantov počas overovania na mieste. Zistenia z overovania boli zásadne odlišné od počtu a celkovej hodnoty grantov, ktoré sa uvádzali vo vyplnenom dotazníku čínskej vlády. Bolo rozhodnuté, že zistenia na mieste predstavujú v tomto ohľade primeraný ukazovateľ úrovne subvencovania. Komisia nesúhlasí s tým, že tento prístup vykazuje nedostatky, pokiaľ ide o odôvodnenie existencie napadnuteľných schém. Keďže tieto granty majú spoločné črty, udeľuje ich orgán verejnej správy a nie sú súčasťou subvenčných schém, ale jednotlivými grantmi, Komisia ich môže posudzovať spoločne, ako sa opisuje v odôvodneniach (324) až (327). Tvrdenie, že Komisia neodôvodnila existenciu napadnuteľných schém ani neposkytla nesporný dôkaz o takýchto schémach, sa preto zamieta.

         3.4.3.   Programy oslobodenia od priamych daní a zníženia priamych daní

   3.4.3.1.   Program oslobodenia od dane v prvých dvoch rokoch a potom tri roky polovičná daň z príjmu pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou

               (335)

               Prešetrovaním sa zistilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas ORP z tohto programu žiadne výhody.

         3.4.3.2.   Program oslobodenia od dane v prvých dvoch rokoch a potom tri roky polovičná daň z príjmu pre podniky v oblasti nových a vyspelých technológií

               (336)

               Prešetrovaním sa zistilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas ORP z tohto programu žiadne výhody.

         3.4.3.3.   Daňová kompenzácia za výskum a vývoj
   a)   Úvod

               (337)

               Pôvodným prešetrovaním sa zistilo, že v rámci daňovej kompenzácie za výskum a vývoj uskutočňovaný podnikmi so zahraničnou majetkovou účasťou mali tieto podniky nárok na daňové zvýhodnenie v súvislosti s ich činnosťami v oblasti výskumu a vývoja v podobe 150-percentnej daňovej kompenzácie ich výdavkov, ak boli dodržané určité prahové hodnoty výdavkov na výskum a vývoj. Zistilo sa aj, že program preferenčnej kompenzácie nákladov na výskum a vývoj pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou bol v roku 2008 nahradený špecifickým programom, ktorý sa tu uvádza ako daňová kompenzácia za výskum a vývoj (t. j. vynecháva sa spojenie „uskutočňovaný podnikmi so zahraničnou majetkovou účasťou“).

               (338)

               Čínska vláda spochybnila tvrdenie, že daňová kompenzácia za výskum a vývoj uskutočňovaný podnikmi so zahraničnou majetkovou účasťou bola v roku 2008 nahradená, keďže uvedené dva programy majú odlišné kritériá oprávnenosti. Čínska vláda ďalej tvrdila, že program daňovej kompenzácie za výskum a vývoj nie je špecifický, a preto nie je napadnuteľný.

         b)   Právny základ

               (339)

               Vzhľadom na pôvodné prešetrovanie sa najskôr stanovilo, že právnym základom pre nahradzujúci program (daňová kompenzácia za výskum a vývoj) je článok 30 ods. 1 zákona o dani z príjmov podnikov, článok 93 a článok 95 nariadení o vykonávaní zákona o dani z príjmov podnikov ČĽR (vykonávacie nariadenia k zákonu o dani z príjmov podnikov), administratívne opatrenia na určenie podnikov v oblasti vyspelých a nových technológií (Guo Ku Fa Huo [2008] č. 172), oznámenie štátnej daňovej správy o otázkach týkajúcich sa platby dane z príjmov podnikov v oblasti vyspelých a nových technológií (Guo Shui Han [2008] č. 985). Po poskytnutí informácií čínska vláda vyhlásila, že uvedené právne základy sú s výnimkou článku 30 ods. 1 zákona o dani z príjmov podnikov a článku 95 vykonávacích nariadení k zákonu o dani z príjmov podnikov irelevantné.

               (340)

               V rámci tohto prešetrovania boli ako súčasť právneho základu určené aj tieto doplňujúce dokumenty: administratívne opatrenia na zníženie dane pre podniky v súvislosti s výdavkami na výskum a vývoj (Guo Shui Fa [2008] č. 116), spoločné oznámenie ministerstva financií a štátnej daňovej správy o príslušných politikách týkajúcich sa super-odpočtu v súvislosti s výdavkami na výskum a vývoj (2013/70). Po poskytnutí informácií čínska vláda vyhlásila, že platnosť administratívnych opatrení na zníženie dane pre podniky v súvislosti s výdavkami na výskum a vývoj (Guo Shui Fa [2008] č. 116) uplynula 1. januára 2016, teda po ORP.

               (341)

               V článku 95 sa uvádza, že dodatočný 50-percentný odpočet výdavkov na výskum a vývoj uvedený v bode 1 článku 30 sa priznáva vtedy, keď sú tieto výdavky určené na výrobky z kategórie vyspelých a nových technológií, a preto sa na tieto výrobky vzťahujú odpisy vo výške 150 % nákladov na nehmotné aktíva.

         c)   Zistenia z prešetrovania

               (342)

               Zistilo sa, že podľa príslušných právnych ustanovení táto schéma poskytujú výhody, ktoré sú vyhradené len spoločnostiam podľa článku 4 administratívnych opatrení na zníženie dane pre podniky v súvislosti s výdavkami na výskum a vývoj (Guo Shui Fa [2008] č. 116), v ktorom je stanovené, že oprávnené sú iba podniky zapojené do činností v oblasti výskumu a vývoja uvedených v usmernení k prioritným oblastiam vývoja vyspelých technológií v priemysle [2007] č. 6, ktoré vydali Národná komisia pre rozvoj a reformy, ministerstvo vedy a techniky, ministerstvo obchodu a Národný úrad pre duševné vlastníctvo. Jednou z prioritných oblastí uvedených v tomto usmerňovacom dokumente je solárna energia (47).

               (343)

               Výdavky na výskum a vývoj v týchto spoločnostiach musia byť vynaložené na vývoj nových technológií, nových výrobkov a nových zručností. Oprávnené podniky môžu získať dodatočnú kompenzáciu dane z príjmu vo výške 50 % ich výdavkov na výskum a vývoj. Oprávnené spoločnosti majú nárok na odpočet 150 % skutočne vzniknutých nákladov aj v prípade výdavkov na nehmotné výskumno-vývojové aktíva.

               (344)

               Spoločnosti využívajúce túto schému musia podávať daňové priznanie s príslušnými prílohami. Skutočná výška výhody sa uvádza v daňovom priznaní.

               (345)

               Výhody v rámci tejto schémy využili traja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky – spoločnosti Chint, Jinko a Trina.

               (346)

               Po poskytnutí informácií čínska vláda a jeden vyvážajúci výrobca spochybnili špecifickosť na základe toho, že všetky spoločnosti v ČĽR sú oprávnené na uplatnenie dodatočného odpočtu vo výške 150 %. Čínska vláda dodala, že kanadské orgány nezistili špecifickosť tejto schémy v prípade stavebnicových stenových modulov z ČĽR, a potom citovala rozhodnutie poroty vo veci USA – Lietadlá. Čínska vláda zdôrazňuje, že v uvedenom prípade podľa poroty obmedzenie financovania výskumu a vývoja na „vysoko rizikové, vysoko výnosné, perspektívne a podporné technológie“ nevytvára dostatočne obmedzenú skupinu podnikov alebo odvetví v zmysle článku 2 dohody o subvenciách. Čínska vláda uviedla, že Komisia nesprávne vyhlásila, že kritérium oprávnenosti pre tento program je založené na tom, že spoločnosť je podnikom v oblasti vyspelých a nových technológií, a že Všeobecný súd v každom prípade vo veci T-586/14 Xinyi PV Products/Komisia rozhodol, že ak je spoločnosť klasifikovaná ako podnik v oblasti vyspelých a nových technológií, spĺňa objektívnu podmienku na poskytnutie daňovej výhody.

               (347)

               Uvedené tvrdenia sa zamietajú. Skutočnosť, že iné podniky môžu dostávať porovnateľné subvencie na inom právnom základe, neznamená, že táto schéma nie je de jure špecifická len pre obmedzenú skupinu podnikov. Aj keby sa pripustilo, že by čisto teoreticky všetky spoločnosti boli oprávnené na uplatnenie dodatočného odpočtu vo výške 150 %, v tomto prípade spoločnosti zaradené do vzorky mali výhodu odpočtu, ak mohli vo svojom daňovom priznaní zaškrtnúť osobitnú kolónku týkajúcu sa ich osvedčenia ako podniku v oblasti vyspelých a nových technológií, čo je oveľa menej zaťažujúce než alternatívne postupy. Pokiaľ ide o rozsudok vo veci T-586/14 Xinyi PV Products/Komisia, ten sa týka trhovohospodárskeho zaobchádzania, a nie špecifickosti subvencovania. Čo sa týka tvrdenia, že kanadské orgány neusúdili, že táto schéma je špecifická, žiadna zo strán nepredložila kópiu takýchto zistení.

         d)   Záver

               (348)

               Táto schéma predstavuje subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia v podobe ušlých príjmov vlády, ktorá poskytuje výhodu prijímajúcim spoločnostiam.

               (349)

               Táto subvencia je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože samotný právny predpis obmedzuje uplatnenie tejto schémy len na podniky, ktoré vynakladajú určité výdavky na výskum a vývoj.

               (350)

               Z toho dôvodu a na základe zistení pôvodného prešetrovania by sa táto subvencia mala považovať za napadnuteľnú.

         e)   Výpočet výšky subvencie

               (351)

               Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta podľa výhody poskytnutej príjemcom, o ktorej sa zistilo, že existovala počas ORP. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje celková suma splatnej dane podľa bežnej sadzby dane po odpočítaní zaplatenej sumy s dodatočným odpočtom 50 % skutočných výdavkov na schválené projekty v oblasti výskumu a vývoja. Napadnuteľné sumy sa zakladajú na údajoch uvedených v daňových priznaniach spoločností za rok 2015. Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že by sa namiesto toho mali použiť daňové údaje za ORP. Toto tvrdenie bolo zamietnuté. Vzhľadom na odôvodnenie 459 pôvodného nariadenia Komisia opätovne potvrdzuje význam založenia výpočtu výhody na konečných auditovaných daňových priznaniach za určitý daňový rok. Komisia dodáva, že konečným vyrovnaním daňového priznania za rok 2015 počas ORP sa akákoľvek výhoda uplatnená v priznaní stáva konečnou, čím sa len ďalej zdôrazňuje správnosť jej prístupu. Komisia nemôže výpočet založiť na štvrťročných daňových priznaniach, pretože tieto priznania vyjadrujú aktuálnu provizórnu situáciu v čase podania a už zo svojej podstaty nezohľadňujú konečnú konsolidovanú situáciu celého daňového roka. Cieľom týchto priznaní je zabezpečiť pre vládu likviditu, ak sú dane predbežne splatné, vyjadrujú však len čiastkovú situáciu v čase podania. Daňové priznania za rok 2015 sa navyše vzťahujú na tri štvrtiny ORP a sú preto najrelevantnejšími ročnými daňovými priznaniami, ktoré sú k dispozícii.

               (352)

               V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (v čitateli) rozložila na celkový obrat z predaja vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky počas ORP, pretože táto subvencia nie je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyvezených ani prepravených množstiev.

               (353)

               Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s touto schémou počas ORP pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky je:

                           Daňová kompenzácia za výskum a vývoj

                           Spoločnosť/skupina

                           Sadzba subvencie (%)

                           Chint Group

                           0,47

                           Jinko Solar Co. Ltd a prepojené spoločnosti

                           0,74

                           Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd. a prepojené spoločnosti

                           0,15

         3.4.3.4.   Zníženie dane pre podniky v oblasti vyspelých a nových technológií, ktoré sú zapojené do určených projektov
   a)   Úvod

               (354)

               Pôvodným prešetrovaním sa zistilo, že tento program umožňuje, aby podnik uznaný za podnik v oblasti vyspelých a nových technológií využil zníženú sadzbu dane z príjmov vo výške 15 % v porovnaní s bežnou sadzbou vo výške 25 %. Počas tohto revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti sa nezistili žiadne zmeny.

         b)   Právny základ

               (355)

               Právny základ tohto programu tvorí článok 28 ods. 2 zákona o dani z príjmov podnikov spolu s administratívnymi opatreniami na určenie podnikov v oblasti vyspelých a nových technológií (Guo Ku Fa Huo [2008] č. 172) a článkom 93 vykonávacieho nariadenia k zákonu o dani z príjmu podnikov spolu s oznámením štátnej daňovej správy o otázkach týkajúcich sa platby dane z príjmov podnikov v oblasti vyspelých a nových technológií (Guo Shui Han [2008] č. 985), oznámením ministerstva vedy a techniky, ministerstva financií a štátnej daňovej správy o vydávaní usmernení k správe uznávania podnikov v oblasti vyspelých technológií (Guo Ku Fa Huo [2008] č. 362), oznámením štátnej daňovej správy o otázkach týkajúcich sa preferenčného zaobchádzania s podnikmi v oblasti vyspelých a nových technológií z hľadiska dane z príjmu (Guo Shui Han [2009] č. 203), oznámením štátnej daňovej správy o predbežných platbách dane z príjmu podnikmi v oblasti vyspelých technológií počas obdobia preskúmania kvalifikácie ([2011] č. 4), oznámením ministerstva financií a štátnej daňovej správy o otázkach týkajúcich sa uplatniteľnej sadzby dane a daňového úveru v prípade zahraničného príjmu získaného podnikom v oblasti vyspelých a nových technológií ([2011] č. 47).

         c)   Zistenia z prešetrovania

               (356)

               Pôvodným prešetrovaním sa zistilo, že táto schéma sa vzťahuje na uznané podniky v oblasti vyspelých a nových technológií, ktoré potrebujú kľúčovú podporu od štátu. Tieto podniky by mali vlastniť základné nezávislé práva duševného vlastníctva a musia spĺňať viaceré požiadavky: i) ich výrobcovia musia byť zaradení medzi výrobky odvetví vyspelých technológií s kľúčovou štátnou pomocou; ii) celkové výdavky na výskum a vývoj musia tvoriť určitý podiel ich celkových tržieb z predaja; iii) príjmy z výrobkov v kategórii vyspelých a nových technológií musia tvoriť určitý podiel ich celkových tržieb z predaja; iv) počet pracovníkov v oblasti výskumu a vývoja musí tvoriť určitý podiel celkového počtu zamestnancov; v) splnenie ostatných požiadaviek stanovených v administratívnych opatreniach pre podniky v oblasti vyspelých a nových technológií z roku 2008.

               (357)

               Po poskytnutí informácií čínska vláda spochybnila špecifickosť na základe toho, že 1. kritériá uvedené v predchádzajúcom odôvodnení sú objektívne z hľadiska výrokov Všeobecného súdu vo veci T-586/14 Xinyi PV Products/Komisia; 2. na každú spoločnosť, ktorá spĺňa kritériá, sa automaticky vzťahuje sadzba dane vo výške 15 %; a 3. zistenia Komisie sú v rozpore s prvkami rozhodnutia vo veci USA – Lietadlá zdôraznenými v odôvodnení (346). Tieto tvrdenia sa odmietajú na základe skutočnosti, že schéma je de jure špecifická, keďže len obmedzená skupina podnikov môže využívať príslušné výhody, ako je opísané v odôvodnení (355). Navyše rozsudok vo veci T-586/14 Xinyi PV Products/Komisia sa týka trhovohospodárskeho zaobchádzania, a nie špecifickosti subvencovania.

               (358)

               Spoločnosti využívajúce túto schému musia podávať daňové priznanie s príslušnými prílohami. Skutočná výška výhody sa uvádza v daňovom priznaní.

               (359)

               Týmto prešetrovaním sa nezistili žiadne zmeny oproti zisteniam zhrnutým v odôvodneniach (356) a (357).

               (360)

               Výhody v rámci tejto schémy využili traja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky, a to spoločnosti Chint, Jinko a Trina.

         d)   Záver

               (361)

               Táto schéma by sa mala považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vzhľadom na finančnú pomoc v podobe ušlých príjmov štátu, ktorá poskytuje výhodu prijímajúcim spoločnostiam. Výhoda pre príjemcu podľa článku 3 ods. 2 základného nariadenia sa rovná úspore na dani vyplývajúcej z tohto programu.

               (362)

               Táto subvencia je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože je obmedzená len na podniky s osvedčením v oblasti vyspelých a nových technológií, ktoré spĺňajú všetky požiadavky administratívnych opatrení z roku 2008. Navyše neexistujú žiadne objektívne kritériá stanovené právnymi predpismi alebo orgánom poskytujúcim subvenciu týkajúce sa oprávnenosti na túto schému a táto oprávnenosť nevzniká automaticky podľa článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.

               (363)

               Z toho dôvodu a na základe zistení pôvodného prešetrovania by sa táto subvencia mala považovať za napadnuteľnú.

         e)   Výpočet výšky subvencie

               (364)

               Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta podľa výhody poskytnutej príjemcom, o ktorej sa zistilo, že existovala počas ORP. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje celková suma splatnej dane podľa bežnej sadzby dane po odpočítaní zaplatenej sumy so zníženou preferenčnou sadzbou dane. Napadnuteľné sumy sa zakladajú na údajoch uvedených v daňových priznaniach spoločností za rok 2015.

               (365)

               Tvrdenie spoločnosti Jinko, že Komisia by pri výpočte výhod získaných v rámci schém týkajúcich sa dane z príjmu podnikov mala odpočítať údajné výhody získané v rámci iných subvenčných schém, aby sa niektoré výhody nezapočítavali dvakrát, sa zamieta. Nie je úlohou prešetrujúceho orgánu vykonávať takéto umelé úkony.

               (366)

               Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s touto schémou počas ORP pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky je:

                           Zníženie dane pre podniky v oblasti vyspelých a nových technológií, ktoré sú zapojené do určených projektov

                           Spoločnosť/skupina

                           Sadzba subvencie (%)

                           Chint Group

                           0,02

                           Jinko Solar Co. Ltd a prepojené spoločnosti

                           0,75

                           Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd. a prepojené spoločnosti

                           0,71

         3.4.3.5.   Zníženie dane z príjmu pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou, ktoré nakupujú zariadenia vyrobené v Číne

               (367)

               Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas ORP z tohto programu žiadne výhody.

         3.4.3.6.   Oslobodenie od dane z príjmu z určitých dividend, bonusov a ďalších kapitálových investícií medzi oprávnenými spoločnosťami rezidentmi

               (368)

               Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas ORP z tohto programu žiadne výhody.

         3.4.3.7.   Politika preferenčnej dane z príjmu pre podniky pôsobiace v západných regiónoch

               (369)

               Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas ORP z tohto programu žiadne výhody.

         3.4.3.8.   Dane za údržbu miest a výstavbu a príplatky na vzdelávanie pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou

               (370)

               Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas ORP z tohto programu žiadne výhody.

         3.4.3.9.   Daňové zvýhodnenie pre spoločnosti, ktoré fungujú s nízkym ziskom

               (371)

               Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas ORP z tohto programu žiadne výhody.

         3.4.4.   Programy týkajúce sa nepriamej dane a dovozného cla

   3.4.4.1.   Oslobodenie od DPH a zníženie dovozných ciel na používanie dovezených zariadení a technológií
   a)   Úvod

               (372)

               Pôvodným prešetrovaním sa zistilo, že prostredníctvom tohto programu je možné oslobodiť podniky so zahraničnou majetkovou účasťou alebo domáce podniky od DPH a dovozných ciel pri dovoze kapitálových zariadení, ktoré používajú vo svojej výrobe. Aby sa toto oslobodenie mohlo využiť, zariadenie nesmie byť uvedené na zozname zariadení, na ktoré sa oslobodenie nevzťahuje, a podnik, ktorý si uplatňuje nárok na oslobodenie, musí získať certifikát projektov podporovaných štátom vydaný čínskymi orgánmi alebo Národnou komisiou pre rozvoj a reformy na základe príslušných právnych predpisov v oblasti investícií, daní a ciel. Počas tohto revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti sa nezistili žiadne zmeny.

         b)   Právny základ

               (373)

               Právnym základom tohto programu je obežník Štátnej rady o úprave daňových politík pre dovážané zariadenia (Guo Fa č. 37/1997), oznámenie ministerstva financií, všeobecnej colnej správy a štátnej daňovej správy o úprave určitých preferenčných dovozných ciel, oznámenie ministerstva financií, všeobecnej colnej správy a štátnej daňovej správy ([2008] č. 43), oznámenie Národnej komisie pre rozvoj a reformy o konkrétnych otázkach týkajúcich sa oficiálneho potvrdenia projektov podporovaných štátom a financovaných z domácich alebo zahraničných prostriedkov ([2006] č. 316) a katalóg dovozných položiek neoslobodených od colnej povinnosti, ktorý platí pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou i pre domáce podniky (2008).

         c)   Zistenia z prešetrovania

               (374)

               Ako sa zistilo pôvodným prešetrovaním a potvrdilo súčasným revíznym prešetrovaním pred uplynutím platnosti, zariadenia dovážané s cieľom rozvíjať domáce alebo zahraničné investičné projekty v súlade s politikou podpory zahraničných alebo domácich investičných projektov môžu byť oslobodené od DPH a/alebo dovozného cla, pokiaľ kategória týchto zariadení nie je uvedená v katalógu položiek, ktoré nie sú oslobodené od colnej povinnosti. Aby spoločnosť mohla využívať túto schému, musí získať potvrdenie od miestneho orgánu zodpovedného za daný projekt a predložiť ho miestnemu colnému orgánu.

               (375)

               Čínska vláda tvrdila, že s účinnosťou od 1. januára 2009 existuje iba oslobodenie od dovozného cla, pričom DPH sa pri dovoze zariadení na vlastné použitie vyberá.

               (376)

               V rozpore s tvrdeniami čínskej vlády sa však zistilo, že traja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky boli počas ORP oslobodení od DPH aj od dovozného cla. Zahŕňalo to aj pre zariadenia, v prípade ktorých sa výhoda odpisovala počas celého obdobia ich životnosti a bola čiastočne rozložená na ORP. Aj keď Komisia nenašla žiadny dôkaz o tom, že by sa táto schéma používala počas ORP, na základe dôkazov uvedených v dokumentácii zistila, že výrobcovia zaradení do vzorky naďalej využívali výhody v rámci tejto schémy.

         d)   Záver

               (377)

               Tento program sa považuje za finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) vo forme ušlého príjmu čínskej vlády, pretože podniky so zahraničnou majetkovou účasťou a iné oprávnené domáce podniky sú oslobodené od platenia DPH a/alebo ciel, ktoré by inak boli splatné. Prostredníctvom tohto programu sa teda prijímajúcim spoločnostiam poskytuje výhoda v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia.

               (378)

               Program je špecifický v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože právnymi predpismi, ktorými sa riadi orgán poskytujúci subvenciu, sa prístup výslovne obmedzuje na podniky, ktoré investujú v rámci špecifických obchodných kategórií vymedzených taxatívne zákonom a ktoré patria buď do podporovanej kategórie, alebo do vymedzenej kategórie B v katalógu na usmernenie priemyselných odvetví v súvislosti so zahraničnými investíciami a transferom technológií, alebo na podniky, ktoré sú v súlade s katalógom kľúčových odvetví, výrobkov a technológií, ktorých vývoj je podporovaný štátom. Okrem toho neexistujú žiadne objektívne kritériá obmedzujúce oprávnenosť na tento program ani žiadne nezvratné dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že oprávnenosť vzniká automaticky v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.

               (379)

               Po poskytnutí informácií čínska vláda požiadala Komisiu, aby v dokumentácii zaznamenala odvetvia, ktoré patria do daných kategórií, a tvrdila, že šírka škály odvetví, ktoré do nich patria, zabezpečuje, že program môžu využívať spoločnosti zo všetkých odvetví hospodárstva. Komisia však poznamenáva, že čínska vláda nikdy nepredložila relevantné dôkazy o tom, že odvetvia, ktorých sa tieto kategórie týkajú, nepatria do podporovanej alebo vymedzenej kategórie. Komisia sa domnieva, že oprávnené spoločnosti v tomto prípade predstavujú dostatočne obmedzenú skupinu. Overovanie na mieste v prípade spoločností zaradených do vzorky nenaznačuje, že by program mohli využívať spoločnosti zo všetkých odvetví hospodárstva.

               (380)

               Podľa jedného z vyvážajúcich výrobcov na dosiahnutie výhody museli byť výrobky vyrábané s použitím dovezených strojov zaradené do zoznamu v katalógu na usmernenie zahraničných investícií v priemysle, ktorý je uvedený v odôvodnení (386).

               (381)

               Čínska vláda pôvodne tvrdila, že z tejto schémy čerpala výhodu len spoločnosť Trina. Na základe informácií získaných od vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa však zistilo, že z tejto schémy mali výhodu všetky tri spoločnosti. Čínska vláda vysvetlila, že sa domnievala, že sa mali uviesť iba zariadenia dovezené počas ORP. Komisia poznamenala, že výhoda vyplýva z odpisov dovezených zariadení, z ktorých niektoré boli rozložené na ORP.

         e)   Výpočet výšky subvencie

               (382)

               Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta podľa výhody poskytnutej príjemcom, o ktorej sa zistilo, že existovala počas ORP. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje suma DPH a cla na dovážané zariadenia, od ktorej boli príjemcovia oslobodení. Aby sa zaistilo, že napadnuteľná suma sa vzťahuje iba na ORP, získaná výhoda sa odpisovala počas celého obdobia životnosti zariadenia v súlade s bežnými účtovnými postupmi spoločnosti.

               (383)

               Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s touto schémou počas ORP pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky je:

                           Oslobodenie od DPH a zníženie dovozných ciel na používanie dovezených zariadení

                           Spoločnosť/skupina

                           Sadzba subvencie (%)

                           Chint Group

                           0,11

                           Jinko Solar Co. Ltd a prepojené spoločnosti

                           0,02

                           Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd. a prepojené spoločnosti

                           0,18

         3.4.4.2.   Zníženie DPH pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrobených v Číne
   a)   Úvod

               (384)

               Pôvodným prešetrovaním sa zistilo, že prostredníctvom tohto programu je možné oslobodiť podniky so zahraničnou majetkovou účasťou od DPH pri nákupe zariadení vyrobených v Číne. Aby sa toto oslobodenie mohlo využiť, zariadenie nesmie byť uvedené na zozname zariadení, na ktoré sa oslobodenie nevzťahuje, a hodnota zariadenia nesmie prekročiť určitý prah. Počas tohto revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti sa nezistili žiadne zmeny.

         b)   Právny základ

               (385)

               Ako sa určilo pôvodným prešetrovaním, právnym základom sú dočasné opatrenia pre správu vracania dane podnikom so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrobených v Číne vydané štátnou daňovou správou, skúšobné opatrenia pre správu daňových úľav pri nákupe zariadení vyrobených v Číne na projekty so zahraničnou majetkovou účasťou a oznámenie ministerstva financií a štátnej daňovej správy o zrušení politiky poskytovania daňových úľav podnikom so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrobených v Číne.

         c)   Zistenia z prešetrovania

               (386)

               Schéma vrátenia DPH sa uplatňuje pri nákupe zariadení vyrobených v Číne na projekty so zahraničnou majetkovou účasťou za predpokladu, že takéto projekty patria do kategórie podporovaných projektov v katalógu na usmernenie odvetví so zahraničnými investíciami alebo katalógu zvýhodnených odvetví so zahraničnými investíciami v strednom a západnom regióne Číny.

               (387)

               Ako pri pôvodnom prešetrovaní čínska vláda vo svojom vyplnenom dotazníku tvrdila, že od 1. januára 2009 bol tento program zrušený. Toto tvrdenie bolo zamietnuté už pri pôvodnom prešetrovaní. V rámci súčasného revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti navyše dvaja z vývozcov zaradených do vzorky predložili podrobné informácie týkajúce sa tejto schémy vrátane výšky výhody získanej počas ORP. So zreteľom na túto skutočnosť sa konštatovalo, že čínska vláda vynechala dôležité informácie, napríklad zoznam príslušných príjemcov a výšku výhody, ktorá im bola poskytnutá.

         d)   Záver

               (388)

               Tento program sa považuje za finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia vo forme ušlého príjmu čínskej vlády, pretože podniky so zahraničnou majetkovou účasťou sú oslobodené od platenia DPH, ktorá by inak bola splatná. Prostredníctvom tohto programu sa teda prijímajúcim spoločnostiam poskytuje výhoda v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia.

               (389)

               Program je špecifický v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože právnymi predpismi, ktorými sa riadi orgán poskytujúci subvenciu, sa prístup výslovne obmedzuje iba na podniky so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrobených v Číne, ktoré patria buď do podporovanej kategórie, alebo do vymedzenej kategórie B v katalógu odvetví so zahraničným financovaním, a zariadení kúpených na domácom trhu uvedených v katalógu kľúčových odvetví, výrobkov a technológií, ktorých vývoj je podporovaný štátom. Okrem toho skúšobné opatrenia pre správu vracania dane z nákupu zariadení vyrobených v Číne pri projektoch so zahraničnou majetkovou účasťou a oznámenie ministerstva financií obmedzujú výhodu len na podniky so zahraničnou majetkovou účasťou, ktoré patria do kategórie podporovaných podnikov v katalógu na usmernenie odvetví so zahraničnou majetkovou účasťou alebo katalógu zvýhodnených odvetví so zahraničnými investíciami v strednom a západnom regióne Číny. Okrem toho neexistujú žiadne objektívne kritériá obmedzujúce oprávnenosť na tento program ani žiadne nezvratné dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že nárok vzniká automaticky podľa článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia. Program je špecifický aj podľa článku 4 ods. 4 písm. b) základného nariadenia, pretože je podmienený prednostným používaním domáceho tovaru pred dovezeným.

               (390)

               Po poskytnutí informácií čínska vláda spochybnila špecifickosť na základe podobného tvrdenia, ako je opísané v odôvodnení (379). Toto tvrdenie bolo v uvedenom odôvodnení zamietnuté.

         e)   Výpočet výšky subvencie

               (391)

               Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta podľa výhody poskytnutej príjemcom, o ktorej sa zistilo, že existovala počas ORP. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje suma DPH na domáce zariadenia, od ktorej boli oslobodení. Aby sa zaistilo, že napadnuteľná suma sa vzťahuje iba na ORP, získaná výhoda sa odpisovala počas celého obdobia životnosti zariadenia v súlade s bežnými postupmi v danom odvetví.

               (392)

               Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s touto schémou počas ORP pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky je:

                           Zníženie DPH pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrobených v Číne

                           Spoločnosť/skupina

                           Sadzba subvencie (%)

                           Chint Group

                           0,02

                           Jinko Solar Co. Ltd a prepojené spoločnosti

                           0,03

                           Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd. a prepojené spoločnosti

                           0,00

         3.4.4.3.   Oslobodenie od DPH pre výrobky predávané podnikmi so zahraničnou majetkovou účasťou

               (393)

               Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas ORP z tohto programu žiadne výhody. V každom prípade nič nenaznačuje, že pôvodné programy subvencií boli zrušené.

         3.4.5.   Poskytovanie tovaru a služieb vládou za nižšiu ako primeranú cenu

   3.4.5.1.   Nespolupráca a využitie dostupných skutočností

               (394)

               Na doplnenie k všeobecnému opisu v oddiele 3.1 Komisia podotýka, že až do overovania na mieste čínska vláda neposkytla údaje o spotrebe alebo podiele na trhu týkajúce sa polykryštalického kremíka, hliníka alebo skla napriek tomu, že bola o to pri rôznych príležitostiach požiadaná, počnúc v dotazníkom.

               (395)

               Aj keď údaje o spotrebe alebo podiele na trhu pre tri uvedené tovary boli vyžiadané už na začiatku overovania na mieste, odhady založené na domácej výrobe, ako aj na objemoch dovozu a vývozu pre tieto tri tovary boli poskytnuté až na konci overovania, a teda ich vzhľadom na načasovanie Komisia nemohla overiť. Pokiaľ ide o podiely na trhu, poskytnuté neboli žiadne údaje.

               (396)

               Čínska vláda tvrdila, že žiadosť neobsahovala dostatočné dôkazy o subvencovaní výrobcov polykryštalického kremíka, hliníka a skla. Podľa čínskej vlády informácie požadované v osobitných dotazníkoch pre výrobcov polykryštalického kremíka, skla a hliníka Komisia nepotrebovala na to, aby dospela k zisteniu, vzhľadom na nedostatočné dôkazy o finančnej pomoci zo strany vlády alebo verejného subjektu. Čínska vláda okrem toho poznamenala, že informácie nie je možné poskytnúť, keďže vláda nemá priamu kontrolu nad výrobcami a nemá prístup k informáciám o konkrétnych transakciách, ktoré Komisia požadovala. Preto čínska vláda nepožiadala žiadneho výrobcu polykryštalického kremíka, hliníka alebo skla o vyplnenie osobitného dotazníka.

               (397)

               Čínska vláda takisto požiadala Komisiu, aby našla operatívne uskutočniteľný spôsob získania požadovaných informácií v rozsahu, aký Komisia potrebuje na zistenie stavu.

               (398)

               Po prvé, požadované informácie sa považovali za potrebné na zistenie stavu s cieľom vytvoriť si názor na činnosť (a možné subvencovanie) výrobcov uvedených tovarov a získať možnosť overiť si príslušné údaje. Po druhé, nebolo úlohou Komisie, aby navrhla pre čínsku vládu realizovateľný spôsob získania požadovaných informácií, ktorý by v každom prípade znamenal iba postúpenie osobitných dotazníkov známym domácim výrobcom polykryštalického kremíka, hliníka a skla, ktorí spĺňajú požiadavky stanovené v odôvodnení (28), a preskúmanie odpovedí (ak by nejaké poskytli).

               (399)

               Pokiaľ ide o poskytovanie pozemkov a užívacích práv k pozemkom, čínska vláda nezverejnila východiskové ceny, prahové ceny ani počet účastníkov ponukových konaní a dražieb týkajúcich sa pozemkov, o ktorých informovali vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky. Čínska vláda iba vyhlásila, že takéto informácie by boli dostupné na nižších miestnych úrovniach (verejnej správy). Je potrebné poznamenať, že v rámci antisubvenčného prešetrovania čínska vláda zastupuje všetky úrovne verejnej správy.

               (400)

               Napriek tomu, že oznámenia o príslušných ponukových konaniach a dražbách boli vyžiadané pri viacerých príležitostiach (napríklad v dotazníku pre čínsku vládu a aj počas overovania na mieste), poskytnuté neboli. Čínska vláda odporučila Komisii, aby si oznámenia získala sama z webového sídla dynamického monitorovania trhu s pozemkami (ktoré sa prevádzkuje v čínštine), napriek tomu, že ako čínska vláda uviedla, pokiaľ ide o transakcie spred roka 2007, oznámenia sa nemusia na webovom sídle nachádzať.

               (401)

               Komisia preto nemohla overiť informácie o transakciách vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, ktoré sa týkali udelenia práv na užívanie pozemkov.

               (402)

               Komisia informovala čínsku vládu o svojej úvahe, že na túto subvenčnú schému uplatní ustanovenia článku 28 základného nariadenia. Keďže čínska vláda vo svojej odpovedi Komisii neposkytla uspokojivé vysvetlenie ani nové dôkazy týkajúce sa tejto otázky, Komisia musela pri svojich zisteniach vychádzať z dostupných skutočností, t. j. v tomto prípade z informácií predložených vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky a z iných verejne dostupných informácií.

               (403)

               Vo svojej reakcii na poskytnutie informácií čínska vláda tvrdila, že Komisia nedodržala ustanovenia článku 28 základného antisubvenčného nariadenia, keď uplatnila ustanovenia o „dostupných skutočnostiach“ vo vzťahu k poskytovaniu tovaru za nižšiu ako primeranú cenu. Čínska vláda predovšetkým tvrdila, že Komisia mala na konci overovania prijať údaje o spotrebe alebo podiele na trhu. Takisto by bolo neprimerané, keby Komisia dospela k záveru, že čínska vláda neodoslala dodatok B k dotazníku a nekoordinovala jeho vyplnenie zo strany rôznych dodávateľských odvetví. Napokon by nebolo správne, keby Komisia uplatnila článok 28 vo vzťahu k užívacím právam k pozemkom.

               (404)

               Vo vzťahu k údajom o spotrebe/podiele na trhu aj k vyplneným dodatkom B je potrebné pripomenúť, že antisubvenčné prešetrovanie podlieha prísnym lehotám, a preto je dôležité, aby bol prešetrovanie napredovalo uspokojivým tempom. Dôležité je aj pochopiť, že overovania na mieste sa organizujú (spravidla jednorazovo) na kontrolu údajov, ktoré boli predtým predložené. Pokiaľ ide o toto prešetrovanie, žiadosť o poskytnutie údajov týkajúcich sa tohto aspektu prešetrovania bola predložená v pôvodnom dotazníku a v písomnom upozornení na nedostatky. Čínska vláda odpovedala, že poskytovanie údajov (týkajúcich sa spotreby alebo podielu na trhu, dodatku B a užívacích práv k pozemkom) nie je súčasťou jej politiky a že nechápe, aká je relevantnosť týchto údajov pre dané prešetrovanie.

               (405)

               S ohľadom na túto odpoveď Komisia potvrdzuje, že údaje nemohla overiť, pretože buď neboli vôbec predložené, alebo boli dodané v takom neskorom štádiu overovania, že ich overenie nebolo možné. Pokiaľ ide konkrétne o údaje týkajúce sa spotreby alebo podielu na trhu, ktoré boli Komisii poskytnuté takmer na konci overovania na mieste, čínska vláda nedokázala spolu s údajmi uviesť skutočný zdroj týchto údajov. Čínska vláda okrem toho spresnila, že poskytnuté údaje sú odhadmi, ktoré by Komisia mohla prijať, ak by bolo možné vykonať krížovú kontrolu a overiť zdroj, na základe ktorého boli údaje odhadnuté. Pokiaľ ide o odkaz čínskej vlády na správu poroty vo veci ES – Losos (WT/DS337/R), je potrebné zdôrazniť, že porota brala do úvahy aj skutočnosť, že pri posudzovaní, či bola informácia poskytnutá včas, by sa malo zohľadniť aj to, kedy bola žiadosť o poskytnutie príslušnej informácie prvýkrát predložená. Treba pripomenúť, že žiadosť o údaje o spotrebe alebo podiele na trhu v súvislosti so sklom, s hliníkom a polykryštalickým kremíkom bola čínskej vláde prvýkrát predložená v rámci dotazníka, ktorý jej bol odoslaný 7. decembra 2015. Overovanie na mieste u čínskej vlády sa uskutočnilo od 8. augusta 2016 do 12. augusta 2016 a odhady boli poskytnuté v posledný deň overovania na mieste, teda 12. augusta 2016. Komisia preto v tomto prípade nevidí žiadny dôvod odvolávať sa na správu poroty vo veci ES – Losos.

               (406)

               Navyše, ak by boli údaje dodané včas, bolo by možné ich analyzovať s cieľom umožniť ďalšie vysvetlenia alebo žiadosti o doplňujúce údaje. S prihliadnutím na to, že Komisia nemohla vykonať úplnú analýzu schém v kategórii Poskytovanie tovaru a služieb vládou za nižšiu ako primeranú cenu, Komisia potvrdzuje, že tvrdenia čínskej vlády v tejto súvislosti sa týmto zamietajú.

               (407)

               Napokon je potrebné uviesť, že Komisia vyvinula maximálne úsilie na analyzovanie aktuálnych údajov, ktoré dostala od čínskej vlády aj od spoločností zaradených do vzorky, a dostupné skutočnosti podľa článku 28 uplatňovala veľmi rozvážne. Napokon dospela k záveru, že v prípade hliníka, polykryštalického kremíka, elektrickej energie, solárneho skla a vody by sa nemali robiť žiadne výpočty subvencií. Pokiaľ ide o ďalšie schémy tohto charakteru, hoci boli zistené napadnuteľné schémy, prípadné hodnotenie bolo mierne a založené na dostupných skutočnostiach. Preto sa tvrdenie, že Komisia neurobila všetko pre primerané a zodpovedné prešetrovanie založené na aktuálnych údajoch, ktoré dostala, odmieta.

         3.4.5.2.   Poskytovanie polykryštalického kremíka vládou za nižšiu ako primeranú cenu

               (408)

               Na základe dostupných skutočností sa prešetrovaním nezistilo, že by spoločnosti zaradené do vzorky získali počas ORP z tohto programu výhody.

         3.4.5.3.   Poskytovanie hliníkových výliskov vládou za nižšiu ako primeranú cenu

               (409)

               Na základe dostupných skutočností sa prešetrovaním nezistilo, že by spoločnosti zaradené do vzorky získali počas ORP z tohto programu výhody.

         3.4.5.4.   Poskytovanie skla vládou za nižšiu ako primeranú cenu

               (410)

               Komisia 14. mája 2014 uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz solárneho skla s pôvodom v ČĽR (48). V odvetví solárneho skla sa zistili rôzne subvenčné schémy, pričom niektoré z nich sú rovnaké ako v tomto konaní týkajúcom sa solárnych modulov a článkov (napr. preferenčné úvery, preferenčná sadzba dane z príjmov pre podniky v oblasti vyspelých a nových technológií, daňová kompenzácia výdavkov na výskum a vývoj a poskytovanie pozemkov za nižšiu ako primeranú cenu).

               (411)

               Zistenia v prípade solárneho skla a subvenčných schém prešetrovaných v rámci tohto konania sa jednoznačne prekrývali.

               (412)

               Tým, že Komisia čínsku vládu požiadala o príslušné informácie, sa snažila zistiť, či sa časť subvencií alebo všetky subvencie poskytované dodávateľskému odvetviu solárneho skla presunuli do odvetvia solárnych panelov.

               (413)

               Žiaľ, bez primeranej spolupráce čínskej vlády a bez vyplnených dotazníkov výrobcov solárneho skla, ako sa uvádza v odôvodneniach (43), (73), (394), (396) a (398), Komisia nemohla toto prešetrovanie dokončiť.

               (414)

               Vzhľadom na skutočnosť, že zistenia týkajúce sa tohto programu subvencií zásadne neovplyvnili celkový záver o existencii subvencovania, Komisia vo svojej analýze tohto programu nepokračovala, ako bolo vysvetlené v odôvodnení (73).

         3.4.5.5.   Poskytovanie energie vládou za nižšiu ako primeranú cenu

               (415)

               Prešetrovaním sa nezistilo, že by spoločnosti zaradené do vzorky získali počas ORP z tohto programu nejaké výhody. V každom prípade nič nenaznačuje, že pôvodné programy subvencií boli zrušené.

         3.4.5.6.   Poskytovanie vody vládou za nižšiu ako primeranú cenu

               (416)

               Prešetrovaním sa nezistilo, že by spoločnosti zaradené do vzorky získali počas ORP z tohto programu nejaké výhody.

         3.4.5.7.   Poskytovanie pozemkov a užívacích práv k pozemkom vládou za nižšiu ako primeranú cenu
   a)   Úvod

               (417)

               Ako sa zistilo pôvodným prešetrovaním, pozemky vlastní štát, keďže pôda patrí spoločne čínskemu ľudu. Podľa zákona nie je možné pozemky predávať, ale je možné udeľovať práva na ich užívanie. Čínska vláda tvrdila, že užívacie práva k pozemkom v Číne sa udeľujú prostredníctvom ponukového konania, dražby a verejnej súťaže a že je to stanovené aj v článku 137 zákona Čínskej ľudovej republiky o právach spojených s nehnuteľnosťami.

         b)   Právny základ

               (418)

               Ako sa zistilo pôvodným prešetrovaním, poskytovanie užívacieho práva k pozemkom patrí v Číne do rozsahu pôsobnosti zákona Čínskej ľudovej republiky o správe pozemkov.

               (419)

               Súčasťou právneho základu sú okrem toho aj tieto dokumenty: zákon Čínskej ľudovej republiky o správe mestských nehnuteľností, dočasné nariadenia Čínskej ľudovej republiky týkajúce sa udeľovania a prevodu užívacieho práva k pozemkom vo vlastníctve štátu v mestských oblastiach, nariadenie o vykonávaní zákona Čínskej ľudovej republiky o správe pozemkov a predpis o udeľovaní práva na využívanie stavebných pozemkov vo vlastníctve štátu prostredníctvom výzvy na predkladanie ponúk, dražby a súťažného konania.

         c)   Zistenia z prešetrovania

               (420)

               Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky poskytli informácie týkajúce sa pozemkov v ich držbe, ako aj väčšinu príslušných zmlúv alebo osvedčení týkajúcich sa užívacích práv k pozemkom, hoci nie všetky oznámenia poskytli vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky. Okrem toho čínska vláda poskytla len veľmi obmedzené informácie o cenách za užívacie práva k pozemkom.

               (421)

               Čínska vláda neposkytla informácie o podmienkach, za akých sa získavali užívacie práva k pozemkom, a neboli poskytnuté ani informácie o desiatich najväčších vyvážajúcich výrobcoch (z hľadiska vývozu prešetrovaného výrobku do Únie počas ORP). Neboli poskytnuté žiadne požadované oznámenia a/alebo východiskové ceny, ktoré boli potrebné pri transakciách spojených s užívacím právom k pozemkom, ako uviedli traja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky. Čínska vláda odkázala Komisiu na webové sídlo systému dynamického monitorovania trhu s pozemkami, ale dodala, že transakcie spred roka 2007 sa nemusia na uvedenom webovom sídle objaviť. Čínska vláda navyše neposkytla žiadne informácie týkajúce sa počtu účastníkov ponukového konania pri oznámených transakciách spojených s užívacím právom k pozemkom.

               (422)

               Pokiaľ ide o chýbajúce východiskové ceny, čínska vláda odkázala na nižšie úrovne (verejnej správy), kde sa stanovujú východiskové ceny a prahové ceny a kde by mali byť dostupné informácie o počte účastníkov každého ponukového konania a dražby. Komisia nemohla uznať tento spôsob argumentácie, keďže v rámci antisubvenčného konania čínska vláda zastupuje verejnú správu ČĽR na všetkých úrovniach.

               (423)

               V dôsledku uvedených skutočností museli byť niektoré zistenia týkajúce sa poskytovania pozemkov a užívacích práv k pozemkom založené na dostupných skutočnostiach.

               (424)

               Ako sa zistilo pôvodným prešetrovaním, orgány stanovujú ceny pozemkov podľa systému oceňovania mestských pozemkov. V rámci súčasného revízneho prešetrovania pred uplatnením platnosti čínska vláda odkázala na systém dynamického monitorovania cien mestských pozemkov, ktorý vypracovalo ministerstvo pôdy a zdrojov a v ktorom sa štvrťročne zverejňujú ceny pozemkov v 105 čínskych mestách.

               (425)

               Zistilo sa, že tieto ceny sú vyššie než minimálne referenčné ceny, ktoré sú stanovené v rámci systému oceňovania mestských pozemkov a ktoré využívajú miestne orgány verejnej správy, pretože referenčné ceny stanovené v rámci systému oceňovania mestských pozemkov sa aktualizujú iba každé tri roky, zatiaľ čo ceny v systéme dynamického monitorovania sa aktualizujú štvrťročne. Nič však nenaznačovalo, že by ceny pozemkov boli založené na cenách v systéme dynamického monitorovania. V skutočnosti čínska vláda počas overovania na mieste potvrdila, že systém dynamického monitorovania cien mestských pozemkov monitoruje výkyvy cenovej úrovne pozemkov v určitých oblastiach ČĽR (t. j. v 105 mestách) a je zameraný na posudzovanie vývoja cien pozemkov. Východiskové ceny v ponukových konaniach a dražbách sú však založené na referenčných cenách, ktoré sa stanovujú v systéme oceňovania pozemkov.

               (426)

               Čínska vláda počas overovania na mieste takisto potvrdila, že praxou je vybrať iba určitý počet účastníkov ponukového konania alebo dražby namiesto toho, aby sa umožnila účasť všetkým registrovaným záujemcom.

               (427)

               Pôvodným prešetrovaním sa zistilo, že ceny platené za užívacie práva k pozemkom v ČĽR nezodpovedajú trhovej cene, ktorú určuje ponuka a dopyt na voľnom trhu. Takisto sa zistilo, že prevody užívacieho práva k pozemkom sú ovplyvňované obmedzeniami v oznámeniach o prevode prostredníctvom ponukového konania, dražby a súťažného konania. Počas revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti sa v týchto zisteniach nezistili žiadne zmeny.

               (428)

               V rámci tohto prešetrovania Komisia zistila aj, že miestne orgány poskytli niektorým vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky náhrady ako kompenzáciu za (už aj tak nízku) cenu, ktorú zaplatili za užívacie práva k pozemkom, napríklad za práce na základnej infraštruktúre na pozemku vykonané samotnou spoločnosťou.

               (429)

               Oznámenia, ktoré poskytol jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, jasne preukázali, že všetky priemyselné pozemky, ktoré táto spoločnosť nadobudla, boli vyhradené pre odvetvie fotovoltiky. Skutočne zaplatené kúpne ceny boli takmer rovnaké ako východiskové ceny v oznámeniach. Zhromaždené dôkazy v prípade toho istého vyvážajúceho výrobcu zaradeného do vzorky preukázali, že ceny užívacích práv k pozemkom, ktoré získal, neboli založené na trhových cenách, ale boli dohodnuté s pozemkovým úradom.

               (430)

               Uvedené dôkazy sú v rozpore s tvrdeniami čínskej vlády, že ceny platené za užívacie práva k pozemkom v ČĽR zodpovedajú trhovej cene, ktorú určuje ponuka a dopyt na voľnom trhu. Komisia okrem toho zistila, že prevod užívacieho práva k pozemkom skutočne zahŕňal obmedzenia postupov ponukového konania, dražby a súťažného konania, ktoré ovplyvňujú spravodlivú hospodársku súťaž, a že miestne orgány poskytli niektorým vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky náhrady ako kompenzáciu za (už aj tak nízku) cenu, ktorú zaplatili za užívacie práva k pozemkom.

         d)   Záver

               (431)

               Zistenia z prešetrovania potvrdzujú, že situácia v oblasti poskytovania a nadobúdania pozemkov v ČĽR je nejasná a netransparentná a že orgány často stanovujú ceny svojvoľne. Orgány stanovujú ceny podľa systému oceňovania mestských pozemkov, ktorý sa aktualizuje iba každé tri roky.

               (432)

               Poskytovanie práv na užívanie pozemkov čínskou vládou by sa preto malo považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia formou poskytovania tovarov, ktoré zvýhodňuje prijímajúce spoločnosti. Ako sa uvádza v odôvodneniach (427) až (430), v ČĽR neexistuje fungujúci trh s pozemkami a použitím externej referenčnej hodnoty (pozri odôvodnenia (435) až (437)) sa preukazuje, že suma, ktorú zaplatili vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky za užívacie práva k pozemkom, je výrazne pod normálnou trhovou sadzbou.

               (433)

               Okrem toho náhrady poskytované miestnymi orgánmi predstavujú priamy prevod finančných prostriedkov, ktorý znamená výhodu, keďže ide o nenávratný grant, ktorý nie je na trhu k dispozícii. Subvencia je špecifická podľa článku 4 ods. 2 písm. a) a c) základného nariadenia, pretože preferenčný prístup k priemyselným pozemkom je obmedzený iba na spoločnosti, ktoré patria do určitých odvetví, v tomto prípade do odvetvia fotovoltiky, predmetom ponukového konania boli len určité transakcie, ceny často stanovujú štátne orgány a vládna prax v tejto oblasti je nejasná a netransparentná.

               (434)

               Preto sa táto subvencia považuje za napadnuteľnú.

         e)   Výpočet výšky subvencie

               (435)

               Ako pri pôvodnom prešetrovaní a v súlade s článkom 6 písm. d) bodom ii) základného nariadenia sa ako externá referenčná hodnota použili ceny pozemkov zo samostatného colného územia Taiwan.

               (436)

               Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta podľa výhody poskytnutej príjemcom, o ktorej sa zistilo, že existovala počas ORP. Výhoda poskytnutá príjemcom sa vypočíta tak, že sa zoberie do úvahy rozdiel medzi sumou, ktorú skutočne zaplatil každý vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky za užívacie práva k pozemkom (od ktorej sa odpočítajú prípadné náhrady alebo grant poskytnutý miestnymi orgánmi), a sumou, ktorá by sa mala bežne zaplatiť na základe taiwanskej referenčnej hodnoty.

               (437)

               V súlade s metodikou uplatnenou pri pôvodnom prešetrovaní Komisia použila priemernú cenu pozemku za štvorcový meter stanovenú na Taiwane a upravenú o devalváciu meny a vývoj HDP od dátumov uvedených na príslušných zmluvách o užívacích právach k pozemkom. Informácie o cenách priemyselných pozemkov boli získané z webového sídla Úradu pre priemysel Ministerstva hospodárstva Taiwanu. Devalvácia meny a vývoj HDP na Taiwane sa vypočítali na základe miery inflácie a vývoja HDP na obyvateľa v bežných cenách v USD pre Taiwan podľa údajov, ktoré uverejnil MMF za rok 2015. V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia bola táto výška subvencie (v čitateli) priradená k ORP použitím bežnej dĺžky trvania užívacích práv k pozemkom využívaným na priemyselné účely, t. j. 50 rokov. Táto suma sa rozdelila podľa celkového obratu z predaja vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky počas ORP, pretože táto subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyvezených alebo prepravených množstiev.

               (438)

               Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s touto schémou počas ORP pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky je:

                           Poskytovanie pozemkov a užívacích práv k pozemkom za nižšiu ako primeranú cenu

                           Spoločnosť/skupina

                           Sadzba subvencie (%)

                           Chint Group

                           0,23

                           Jinko Solar Co. Ltd a prepojené spoločnosti

                           0,74

                           Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd. a prepojené spoločnosti

                           0,60

               (439)

               Vo svojej reakcii na poskytnutie informácií čínska vláda opakovane tvrdila, že Komisia nedodržala vecné právne a dôkazové normy, pokiaľ ide o zisťovanie finančnej pomoci a výhody vo vzťahu k tejto schéme užívacích práv k pozemkom.

               (440)

               Čínska vláda opätovne potvrdila svoje presvedčenie, že systém užívacích práv k pozemkom v ČĽR vedie k ich poskytovaniu za zodpovedajúce trhové ceny, ktoré určuje ponuka a dopyt na voľnom trhu. Ako sa však preukázalo pri pôvodnom prešetrovaní v odôvodneniach 357 až 359 a potvrdilo týmto prešetrovaním, čínska vláda neposkytla kľúčové informácie, ktoré by Komisii umožnili vykonať riadnu analýzu. Po druhé, na základe informácií dostupných v rámci súčasného prešetrovania je naďalej zrejmé, že existencia „systému dynamického monitorovania pozemkov“ a „systému oceňovania mestských pozemkov“ nezaistila, že by sa trhové ceny riadili zásadami ponuky a dopytu na trhu. Pre nedostatok údajov poskytnutých čínskou vládou nebolo možné zistiť skutočný charakter prevádzkovaného systému.

               (441)

               Skutočnosti, ktoré mala Komisia k dispozícii, jednoznačne naznačovali, že v súlade s článkom 28 bola z uvedených dôvodov potrebná referenčná hodnota. Z dostupných informácií bolo navyše zrejmé, že či už boli užívacie práva k pozemkom prideľované pred pôvodným prešetrovaním alebo po ňom, v prípade spoločností zaradených do vzorky neexistuje dôkaz o riadnom fungovaní systému dražieb (alebo iného systému), ktorý by sa riadil trhovými zásadami. Opísané dôkazy naopak poukazujú na systém poskytujúci odvetviu fotovoltiky preferenčné sadzby, ktoré mu boli pridelené netransparentne. Ako uviedla Komisia vo všeobecnom informačnom dokumente, tých niekoľko oznámení týkajúcich sa pozemkov, ktoré získala počas prešetrovania, jednoznačne preukázalo, že pozemky sa ponúkali iba vybraným odvetviam prostredníctvom systému „odvetvovej orientácie“. Aj ceny boli vopred stanovené už pred dražbou a nezmenili sa, keďže do dražby sa zapojil iba jeden vopred známy účastník.

               (442)

               Preskúmané transakcie výrobcov zaradených do vzorky preukázali aj existenciu náhrad a ďalších odpočtov vykonávaných v súvislosti s užívacími právami k pozemkom a poskytli aj dôkaz, že niektoré sadzby boli dohodnuté s pozemkovým úradom. Čínska vláda vo svojej reakcii na poskytnutie informácii poznamenala, že takéto skutočnosti nepreukazujú, že by sa systém užívacích práv k pozemkom neriadil trhovými zásadami. Individuálne subvenčné rozpätie vypočítané pre každú spoločnosť zaradenú do vzorky (vrátane prípadných odpočtov atď.) však bolo príslušnej zainteresovanej strane oznámené a v tejto súvislosti sa nezaznamenali žiadne pripomienky týkajúce sa nepresnosti výpočtov. Pripomienky čínskej vlády sa preto nemohli prijať.

               (443)

               Čínska vláda tvrdila aj, že Komisia považuje všetky užívacie práva k pozemkom nadobudnuté za cenu nižšiu, než je referenčná hodnota, za získanie výhody a že to nestačí na splnenie požiadaviek na špecifickosť. Je však potrebné zdôrazniť názor Komisie týkajúci sa špecifickosti, že v rámci tohto prešetrovania je dôkazom špecifickosti existencia deformovaného a netransparentného systému užívacích práv k pozemkom spolu s jednoznačným dôkazom o preferenčných transakciách poskytnutých odvetviu fotovoltiky. Toto tvrdenie sa preto takisto zamietlo.

               (444)

               Jeden vyvážajúci výrobca predložil pripomienku, že užívacie práva k pozemkom nadobudnuté od subjektov, ktoré označil za súkromné strany, by sa nemali zahŕňať do výpočtu výhod. Po prvé je potrebné poznamenať, že výrobcovia zaradení do vzorky väčšinu získaných pozemkov nadobudli priamo od pozemkového úradu čínskej vlády. Po druhé, aj v prípade obmedzeného počtu situácií, keď boli užívacie práva k pozemkom nadobudnuté od údajne súkromných strán, je táto pripomienka bezpredmetná, keďže v rámci systému, o ktorom sa jednoznačne zistilo, že nefunguje na základe trhových zásad a uprednostňuje určité odvetvia, daný vyvážajúci výrobca nadobudol príslušné užívacie práva k pozemkom za ceny, ktoré takisto boli výrazne nižšie než stanovená referenčná hodnota. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

         3.4.6.   Podpora fúzií a reštrukturalizácie v odvetví fotovoltiky

               (445)

               Z tlače a webových lokalít vyvážajúcich výrobcov v odvetví fotovoltiky sa zistilo, že od ukončenia pôvodného prešetrovania sa vyskytli viaceré veľké prípady záchrany výrobcov solárnych panelov pomocou vonkajších zdrojov. Väčšina spoločností využívajúcich výhody takejto záchrany pomocou vonkajších zdrojov sa rozhodla nespolupracovať pri tomto prešetrovaní, preto musela Komisia použiť dostupné skutočnosti.

               (446)

               Tri spoločnosti zaradené do vzorky neposkytli žiadne dôkazy, ktoré by potvrdzovali, že počas ORP využívali výhody takéhoto druhu schémy. Najmenej štyri veľké čínske vyvážajúce spoločnosti (z ktorých tri nespolupracovali pri tomto prešetrovaní) však zrejme v uplynulých rokoch využívali značné výhody, ktoré mohli byť súčasťou tejto schémy alebo kombinácie tejto schémy a schémy preferenčných úverov. Niekoľko ilustračných príkladov z tlače:

                           —

                           Spoločnosť Shanghai Chaori Solar v roku 2014 nezaplatila úroky z dlhopisov v hodnote 1 miliardy CNY. Záruku vo výške 880 miliónov CNY ako záchranu pomocou vonkajších zdrojov jej poskytla spoločnosť vo vlastníctve štátu (zdroj: www.reuters.com).

                           —

                           Spoločnosti Suntech Power Holdings poskytol záchranu pomocou vonkajších zdrojov miestny orgán (mesto Wuxi), keď v roku 2013 nebola schopná splácať dlhopisy. Suma tejto záchrany bola približne 150 miliónov USD alebo približne 930 miliónov CNY (zdroj: www.reuters.com).

                           —

                           Spoločnosť v skupine Yingli Green Energy Group nebola v roku 2015 schopná splácať dlhopisy a dostala od Čínskej rozvojovej banky (China Development Bank) a mesta Baoding úvery vo výške 3,3 miliardy CNY ako súčasť plánu reštrukturalizácie (zdroj: www.forbes.com).

               (447)

               Príslušné celkové sumy sú značné, aj keď by bolo potrebné zohľadniť určitú formu amortizácie.

               (448)

               Keďže traja spolupracujúci výrobcovia zaradení do vzorky nevyužívali výhody tejto subvencie, jej účinky sa zohľadnili iba pri všeobecnej analýze pravdepodobnosti pokračovania v oddiele 3.5.

         3.4.7.   Výška subvencovania počas obdobia revízneho prešetrovania

               (449)

               V tejto tabuľke je uvedená výška zistených napadnuteľných subvencií počas ORP v súlade s ustanoveniami základného nariadenia, vyjadrená ad valorem a stanovená pre spoločnosti zaradené do vzorky:

                           Vyvážajúci výrobca

                           Konečné subvenčné rozpätie (%)

                           Chint Group

                           3,8

                           Jinko Solar Co. Ltd a prepojené spoločnosti

                           4,7

                           Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd. a prepojené spoločnosti

                           3,7

               (450)

               Na základe uvedeného sa dospelo k záveru, že subvencovanie počas ORP pokračovalo.

               (451)

               Vzhľadom na odmietnutie spolupráce zo strany troch z desiatich hlavných vyvážajúcich výrobcov (z hľadiska vývozného predaja do Únie) a dôkazy uvedené v dokumentácii, že niektorí z nich dostávali značné subvencie (pozri odôvodnenie (446)), by sa uvedené sadzby mali považovať za konzervatívne.

         3.5.   Pravdepodobnosť pokračovania subvencií po uplynutí platnosti opatrení

               (452)

               Komisia požiadala čínsku vládu, aby uviedla akékoľvek (zamýšľané) zmeny vládnych plánov a politík, ktoré by mohli ovplyvniť zistenia Komisie o subvenciách. Čínska vláda poukázala na nový 13. päťročný plán, ktorý nadobudol účinnosť v marci 2016 (t. j. po uplynutí ORP) a účinný bude do roku 2020. Nový strategický plán nahrádza 12. päťročný plán, v ktorom mali politiky podpory pre odvetvie fotovoltiky významné postavenie.

               (453)

               Komisia analyzovala 13. päťročný plán a zistila, že sa v ňom takisto zdôrazňuje štátna podpora technologických objavov týkajúcich sa výrobkov a služieb v oblasti energetiky vrátane novej generácie fotovoltických článkov. Zatiaľ čo spolu s 12. päťročným plánom čínska vláda vydala aj osobitný plán pre odvetvie solárnej fotovoltiky, v spojení s novým 13. päťročným plánom sa žiadny podobný osobitný plán pre odvetvie fotovoltiky neidentifikoval. Čínska vláda tvrdila, že nemá v úmysle vydať osobitný plán pre odvetvie solárnej fotovoltiky. Výslovný dôraz kladený na novú generáciu fotovoltických článkov je však jasným náznakom, že podpora odvetvia fotovoltiky bude pokračovať aj v nasledujúcich rokoch.

               (454)

               V platnosti navyše zostáva právny základ politickej podpory fotovoltiky, napríklad zákon ČĽR o vedeckom a technickom pokroku (pozri odôvodnenie (89)), v ktorom sa výslovne uvádzajú opatrenia na podporu odvetvia fotovoltiky. Čínska vláda počas prešetrovania vôbec nenaznačila, že takéto zákony budú zrušené.

         3.5.1.   Podpora fúzií a reštrukturalizácie

               (455)

               Ako je vysvetlené v odôvodneniach (445) až (447), v rokoch po prijatí pôvodných opatrení došlo k významným prípadom záchrany výrobcov fotovoltiky pomocou vonkajších zdrojov. Keby čínski výrobcovia prešetrovaných výrobkov, ktorých sa týkala záchrana pomocou vonkajších zdrojov, nedostali štátnu podporu v takejto forme, pravdepodobne by boli s podnikaním v odvetví fotovoltiky skončili.

               (456)

               Poskytnutá záchrana pomocou vonkajších zdrojov je presvedčivým prejavom úmyslu čínskej vlády podporovať odvetvie fotovoltiky a držať ho nad vodou. Jednoznačne preukazuje motiváciu a odhodlanie čínskej vlády pokračovať vo svojej politike podpory.

               (457)

               Čínska vláda napriek opakovaným žiadostiam odmietla poskytnúť akékoľvek informácie týkajúce sa týchto prípadov záchrany pomocou vonkajších zdrojov. Výrobcovia, ktorí takúto záchranu dostali, nespolupracovali pri prešetrovaní napriek tomu, že patria medzi najväčších výrobcov alebo vývozcov do Únie. Vzhľadom na uvedené sa na základe dostupných skutočností dá dospieť len k záveru, že tento druh štátnej pomoci bude s najväčšou pravdepodobnosťou pokračovať aj v budúcnosti.

         3.5.2.   Preferenčné financovanie

               (458)

               Deformovaný finančný trh, (prevládajúce) štátne vlastníctvo väčšiny finančných inštitúcií v ČĽR a kontrola a ovplyvňovanie operácií a obchodných rozhodnutí finančných inštitúcií zo strany čínskej vlády (oddiely 3.4.1.1 a 3.4.1.2) patria medzi štrukturálne a trvalé charakteristiky čínskeho finančného sektora.

               (459)

               Čínska vláda poukázala na pokračujúce úsilie o reformu finančného trhu, počnúc liberalizáciou úrokových sadzieb, nepredložila však žiadny presvedčivý dôkaz, že to účinne obmedzí preferenčné financovanie podporovaných odvetví. Konkrétnejšie by takáto reforma v dohľadnej budúcnosti nemala vplyv na vlastnícku štruktúru finančných inštitúcií ani na kontrolu štátu nad ich rozhodnutiami o poskytovaní úverov v súlade s politikou štátu.

         3.5.3.   Granty

               (460)

               Granty v rámci programu Golden Sun sa poskytovali v rokoch 2009 až 2012 a amortizujú sa počas 20 rokov. Preto výhody pre odvetvie fotovoltiky budú pokračovať až do rokov 2029 – 2032.

               (461)

               Aj ďalšie zistené granty sa amortizujú podľa ich špecifík a takisto môžu prenášať výhody na obdobie po uplynutí ORP.

               (462)

               Okrem toho sa počas tohto prešetrovania zistili dva granty, ktoré neboli označené za napadnuteľné v rámci pôvodného prešetrovania. Podrobnosti o týchto grantoch, konkrétne o fonde pre rozvoj zahraničného obchodu a o programoch 863 a 973, sú uvedené v odôvodneniach (464) až (488). Tieto granty preukazujú, že subvencovanie vo forme grantov pre odvetvie fotovoltiky pokračuje, a tak jednoznačne preukazujú pravdepodobnosť pokračovania tejto formy subvencovania po uplynutí platnosti opatrení (a dokonca aj v prípade, že by sa platnosť opatrení nemala skončiť). Keďže tieto dva granty neboli označené za napadnuteľné v rámci pôvodného prešetrovania, nie je k dispozícii žiadna kvantifikácia sadzby subvencie.

               (463)

               A napokon, pokiaľ ide o budúce granty pre odvetvie fotovoltiky, Komisia ich existenciu považuje za vysoko pravdepodobnú z dvoch dôvodov. Po prvé, v novom 13. päťročnom pláne má odvetvie fotovoltiky naďalej významné postavenie. Po druhé, čínska vláda nenaznačila, že sa programy výskumu a vývoja, ktoré sa riadia 13. päťročným plánom, zrušili alebo budú rušiť.

         3.5.3.1.   Programy v rámci fondu pre rozvoj zahraničného obchodu
   a)   Úvod

               (464)

               V rámci tohto grantu sa poskytuje jednorazová platba určená na podporu vývozných činností. Program spravuje ministerstvo financií. Aby mohla spoločnosť využiť výhody tohto programu, musí byť schválená a registrovaná. Túto schému navyše kanadské orgány v roku 2015 označili za napadnuteľnú (49).

         b)   Nespolupráca a využitie dostupných skutočností

               (465)

               Čínska vláda neposkytla žiadne informácie o tomto programe. Komisia preto nemohla overiť všetky aspekty schémy, predovšetkým skutočné výhody poskytované vyvážajúcim výrobcom prešetrovaného výrobku a odvetviu fotovoltiky ako celku. Niektoré zistenia z prešetrovania sa preto zakladajú na dostupných skutočnostiach v súlade s článkom 28 základného nariadenia.

         c)   Právny základ

               (466)

               Hlavným právnym základom je opatrenie pre správu fondu pre rozvoj zahraničného obchodu (Caiqi [2010] č. 114) ministerstva financií. V prípade vyvážajúceho výrobcu zaradeného do vzorky sa táto schéma počas ORP vykonávala na základe obežníka finančného oddelenia provincie Ťiang-si o poskytovaní finančných prostriedkov odborom pre zahraničné hospodárstvo a obchod provincie Ťiang-si na rozvoj a podporu (tretie kolo) v roku 2013 (GanCaiQiZhi [2014] č. 31) a obežníka finančného oddelenia provincie Ťiang-si o poskytovaní finančných prostriedkov odborom pre zahraničné hospodárstvo a obchod provincie Ťiang-si na rozvoj a podporu (tretie kolo) v roku 2014 (GanCaiQiZhi [2015] č. 25).

         d)   Zistenia z prešetrovania

               (467)

               Spoločnosť Jinko predložila odkaz na hlavný právny základ a kópie dvoch obežníkov uvedených v predchádzajúcom odôvodnení. Spoločnosť Jinko vyhlásila, že granty v rámci tohto programu dostala aj v roku 2012.

               (468)

               Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd a prepojené spoločnosti („Trina“) nahlásili, že počas ORP dostali granty v rámci tejto schémy.

               (469)

               Podľa dostupných informácií sa zdá, že tieto programy nie sú všeobecne k dispozícii všetkým podnikom v Číne.

         e)   Záver

               (470)

               V rámci programov fondu pre rozvoj zahraničného obchodu sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia formou prevodu finančných prostriedkov zo strany čínskej vlády výrobcom prešetrovaného výrobku v podobe grantov.

               (471)

               Komisia takisto stanovila, že táto subvenčná schéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia.

               (472)

               Programy fondu pre rozvoj zahraničného obchodu sú špecifickými subvenciami v podobe grantov. Prešetrovaním sa zistilo, že jeden z vývozcov zaradených do vzorky takúto subvenciu dostal.

         3.5.3.2.   Národný program výskumu a vývoja vyspelých technológií a Národný program kľúčového základného výskumu a vývoja (programy 863 a 973)
   a)   Úvod

               (473)

               Program 863 je národný program výskumu a vývoja vyspelých technológií zameraný na kľúčové technológie pre priemyselnú výrobu vysokoúčinných solárnych článkov, ako sú tenkovrstvové solárne články triedy MW s heteroprechodom na báze kremíka alebo kryštalického kremíka a solárne články na báze kremíka s nanovodičmi. Granty v rámci tohto programu poskytuje ministerstvo vedy a techniky.

               (474)

               Spoločnosti podávajú žiadosti o tieto granty online (50). Granty sú dostupné pre spoločnosti, ktoré spĺňajú určité podmienky, napríklad že sú spoločnosťami s vyspelými energetickými technológiami alebo majú veľké výskumné a vývojové kapacity.

               (475)

               Program 973 je národný program kľúčového základného výskumu a vývoja. Týka sa napríklad základného výskumu odlievaných solárnych článkov s malou mierou nedostatkov a vysokou účinnosťou. Rovnako ako v prípade programu 863 musia spoločnosti podávať žiadosti o granty poskytované ministerstvom vedy a techniky online (51). Podmienky, ktoré musia spoločnosti spĺňať z hľadiska charakteristík projektu, zahŕňajú napríklad inovatívne myšlienky, jednoznačné progresívne výskumné ciele zamerané na kľúčové národné potreby, výskum, ktorý je interdisciplinárny, má čínske charakteristiky a medzinárodný význam.

               (476)

               Usmernenia ku kľúčovým technológiám, na ktoré sa môžu poskytnúť granty v rámci programov 863 a 973, sa zverejňujú každoročne.

         b)   Nespolupráca a využitie dostupných skutočností

               (477)

               Vo svojom písomnom upozornení na nedostatky Komisia požiadala čínsku vládu o poskytnutie niektorých vládnych plánov týkajúcich sa týchto dvoch programov. Čínska vláda s odvolaním sa na všetky ostatné dokumenty, ktoré už Komisii poskytla (z ktorých väčšina nemala ani len žiadnu súvislosť s týmito dvoma programami), požiadala Komisiu, aby objasnila, prečo potrebuje tieto informácie, a následne pokračovala konštatovaním, že takéto plány neexistujú. Na druhej strane predložila niekoľko dočasných a administratívnych opatrení týkajúcich sa riadenia týchto plánov (existenciu ktorých čínska vláda spochybnila).

               (478)

               Keď Komisia počas kontroly na mieste požiadala o dokumenty, ktoré predstavujú právny základ týchto dvoch programov (keďže čínska vláda nechala túto otázku v dotazníku bez odpovede), čínska vláda poskytla v čínštine administratívne opatrenia pre tri vládne plány týkajúce sa výskumu a vývoja vyspelých technológií, základného výskumu a vývoja a podpory vedy a technológií. Vzhľadom na načasovanie poskytnutia informácií a skutočnosť, že k týmto dokumentom nebol pripojený anglický preklad, však Komisia nemohla tieto dokumenty overiť na mieste.

               (479)

               Komisia takisto požiadala čínsku vládu o štatistické údaje o finančných prostriedkoch poskytnutých v rámci týchto dvoch projektov. Čínska vláda odmietla poskytnúť takéto štatistické údaje, keďže podľa nej financovanie nesúvisí s výrobou fotovoltických výrobkov.

               (480)

               Čínska vláda ďalej tvrdila, že žiadny z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky nevyužíval výhody žiadneho z týchto dvoch programov (a okrem toho ani žiadneho z programov uvedených v zozname „rôzne granty“), čo bolo v rozpore s informáciami, ktoré poskytol jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.

               (481)

               Komisia preto nemohla overiť všetky aspekty programov 863 a 973, predovšetkým skutočné výhody poskytnuté výrobcom prešetrovaného výrobku a odvetviu fotovoltiky ako celku. Niektoré zistenia z prešetrovania sa preto zakladajú na dostupných skutočnostiach v súlade s článkom 28 základného nariadenia.

         c)   Právny základ

               (482)

               Právny základ dvoch programov tvoria administratívne opatrenia pre národný plán výskumu a vývoja vyspelých technológií (plán 863) v revidovanom znení z roku 2011, administratívne opatrenia pre národný plán podpory vedy a techniky v revidovanom znení z roku 2011 a administratívne opatrenia pre národný program kľúčového základného výskumu a vývoja (973) v revidovanom znení z roku 2011.

         d)   Zistenia z prešetrovania

               (483)

               Čínska vláda vyhlásila, že granty poskytované v rámci programov 863 a 973 sa týkajú iba výskumu a vývoja, a nie výroby prešetrovaného výrobku. Podľa čínskej vlády navyše príslušné dva programy nie sú napadnuteľné, keďže nie sú špecifické.

               (484)

               Tieto argumenty sa zamietajú. Skutočnosť, že granty boli poskytované na výskum a vývoj prešetrovaného výrobku, znamená priamy prevod finančných prostriedkov zo strany čínskej vlády, čím sa výrazne znižujú náklady na výskum a vývoj, ktoré by inak vznikli príjemcovi.

               (485)

               Granty sa považujú za špecifické, keďže oprávnené na ich poskytnutie sú iba spoločnosti zaoberajúce sa kľúčovými technológiami, ktoré sú uvedené v každoročne zverejňovaných usmerneniach. V usmerneniach sú stanovené kľúčové technológie, v súvislosti s ktorými sa môžu využívať výhody príslušných dvoch programov. Čínska vláda na žiadosť Komisie poskytla usmernenia na roky 2011, 2013 a 2014. V usmerneniach ku kľúčovým technológiám na rok 2014 sa výslovne uvádza výskum solárnych článkov. V usmerňovacích dokumentoch na obdobie pred rokom 2014 sa takisto výslovne uvádzajú solárne články a/alebo solárna energia.

         e)   Záver

               (486)

               V rámci programov 863 a 973 sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia formou prevodu finančných prostriedkov zo strany čínskej vlády výrobcom prešetrovaného výrobku v podobe grantov.

               (487)

               Komisia takisto zistila, že táto subvenčná schéma má špecifický charakter v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia.

               (488)

               Programy 863 a 973 predstavujú osobitné subvencie vo forme grantov. Prešetrovaním sa zistilo, že jeden z vývozcov zaradených do vzorky takúto subvenciu dostal.

         3.5.4.   Daňové stimuly

               (489)

               V prípade spoločností v odvetví fotovoltiky sa uplatňujú rôzne preferenčné daňové schémy, ktoré sú zakotvené v základnom daňovom zákone. Počas konzultácie a overovania na mieste čínska vláda nenaznačila úmysel zmeniť svoje daňové zákony.

               (490)

               Pokiaľ ide o oslobodenie od daní a ciel na zariadenia, aké sa zistilo v prípade niektorých výrobcov fotovoltiky, zariadenia, na ktoré sa oslobodenie uplatňovalo, podliehajú odpisovaniu, a preto sa výhoda v podobe oslobodenia od daní a/alebo ciel primerane amortizuje v nasledujúcich rokoch (t. j. po uplynutí ORP).

         3.5.5.   Záver

               (491)

               Na základe uvedeného sa Komisia domnieva, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu subvencovania.

         3.6.   Vplyv subvencovania na vývoz do Únie

               (492)

               Komisia preskúmala aj to, či by sa v prípade, že by sa nechala uplynúť platnosť opatrení, subvencovaný vývoz z ČĽR do Únie zvýšil. Komisia sa v tejto súvislosti opierala o informácie dostupné od spoločnosti Bloomberg New Energy Finance a o vyplnené dotazníky, ktoré poskytli spolupracujúce spoločnosti zaradené do vzorky.

               (493)

               Ako je podrobne vysvetlené v oddiele 5.1, existujúca čínska výrobná kapacita by viac než dvadsaťnásobne pokryla dopyt Únie uvedený v odôvodnení (516) a takmer dvojnásobne svetový dopyt.

               (494)

               Takúto nadmernú kapacitu potvrdili aj údaje poskytnuté spolupracujúcimi výrobcami zaradenými do vzorky, z ktorých všetci poukázali na voľné kapacity vo svojich existujúcich výrobných závodoch, pričom sa zakladajú nové výrobné závody, čím sa pridávajú ešte ďalšie výrobné kapacity.

               (495)

               Ako sa navyše podrobnejšie uvádza ďalej v oddiele 5.2, trh Únie sa považuje za veľmi atraktívny pre čínskych vyvážajúcich výrobcov. V neposlednom rade úroveň cien v Únii, ktoré sú vyššie ako ceny na trhoch iných tretích krajín, by motivovala čínskych výrobcov vyvážať skôr do Únie než na trhy iných tretích krajín.

               (496)

               Komisia preto konštatuje, že vzhľadom na pravdepodobnosť pokračovania subvencovania v kombinácii s významnou voľnou kapacitou čínskeho odvetvia fotovoltiky a s atraktívnosťou trhu Únie je pravdepodobné, že ak sa nechá uplynúť platnosť opatrení, čínski výrobcovia zvýšia svoj vývoz prešetrovaného výrobku na trh Únie za subvencované ceny.

         3.7.   Záver

               (497)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia v súlade s článkom 18 ods. 3 základného nariadenia konštatuje, že subvencovanie počas ORP pokračovalo a je vysoko pravdepodobné, že ak sa nechá uplynúť platnosť príslušných opatrení, subvencovanie odvetvia fotovoltiky bude pokračovať.

         4.   UJMA

   4.1.   Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

               (498)

               Podobný výrobok vyrábalo v Únii počas obdobia revízneho prešetrovania viac ako 100 výrobcov. Títo výrobcovia predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.

               (499)

               Na stanovenie celkovej výroby v Únii počas ORP sa použili všetky dostupné informácie týkajúce sa výrobného odvetvia Únie, keďže úplné verejné informácie o výrobe neboli k dispozícii. Tieto informácie zahŕňali: makroekonomické údaje poskytnuté žiadateľom, ktoré však v jeho mene zhromaždila nezávislá konzultačná firma Europressedienst, odpovede týkajúce sa situácie, poskytnuté zainteresovanými stranami vo fáze pred začatím prešetrovania, a overené vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               (500)

               Na základe týchto údajov sa celková výroba v Únii počas obdobia revízneho prešetrovania odhadla na približne 3 409 MW v prípade modulov a 1 270 MW v prípade článkov.

         4.2.   Stanovenie príslušného trhu Únie

               (501)

               Časť výrobného odvetvia Únie je vertikálne integrovaná, a pokiaľ ide o výrobu článkov, podstatná časť výroby tohto odvetvia Únie bola určená na vlastnú spotrebu (96 %). Voľný trh s článkami bol teda takmer zanedbateľný. Po poskytnutí informácií jedna zainteresovaná strana spochybnila posledné konštatovanie a tvrdila, že voľný trh predstavuje veľkú časť celkového trhu s článkami (odhadovaného na 3 409 MW, pozri tabuľku 1b). Komisia prijala túto opravu, keďže trh vlastnej spotreby v Únii skutočne predstavuje iba 31,8 % celkovej spotreby článkov. To však nič nemení na zistení, že podstatná časť výroby článkov v Únii bola určená na vlastnú spotrebu a nemá žiadny vplyv na vykonanú analýzu ujmy a záujmu Únie. Voľný trh s článkami sa skutočne zásobuje najmä z dovozu, a nie z predaja zo strany výrobcov článkov z Únie, a to vzhľadom na skutočnosť, že väčšina výrobcov článkov v niekoľkých posledných rokoch odišla z trhu.

               (502)

               S cieľom stanoviť, či výrobné odvetvie Únie naďalej trpelo ujmu, a na určenie spotreby a rôznych hospodárskych ukazovateľov súvisiacich so situáciou výrobného odvetvia Únie Komisia preskúmala, či a v akom rozsahu sa má v analýze zohľadniť následné používanie výroby podobného výrobku výrobným odvetvím Únie (vlastná spotreba).

               (503)

               Komisia analyzovala tieto hospodárske ukazovatele vzťahujúce sa na celkovú činnosť (vrátane vlastnej spotreby odvetvia): spotreba, objem predaja, výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, rast, investície, zásoby, zamestnanosť, produktivita, peňažný tok, návratnosť investícií, schopnosť získavať kapitál a veľkosť subvenčného rozpätia.

               (504)

               V prípade týchto ukazovateľov Komisia v súlade s pôvodným prešetrovaním zistila, že výroba určená na vlastnú spotrebu je rovnako ovplyvnená konkurenciou dovozu z dotknutej krajiny. Články určené pre trh vlastnej spotreby sa používajú ako hlavný komponent pri výrobe modulov. Preto priama konkurencia dovozu modulov z dotknutej krajiny, ktorej čelia výrobcovia modulov z Únie, vyvíjala aj nepriamy tlak na predajné ceny výrobkov na vlastnú spotrebu a/alebo náklady na výrobu článkov používaných v týchto moduloch. Dovoz článkov z ČĽR okrem toho zvýšil tlak na výrobcov modulov, ktorí vyrábajú články na vlastnú spotrebu. Týmto výrobcom konkurovali nielen moduly montované v tretích krajinách z čínskych článkov, ale aj moduly montované v Únii s použitím dovážaných čínskych článkov.

               (505)

               Preto na rozdiel od iných prípadov (52), pri ktorých bolo pri analýze ujmy relevantné rozlišovať medzi trhom vlastnej spotreby a voľným trhom, keďže sa zistilo, že výrobky určené pre vlastnú spotrebu nie sú vystavené priamej konkurencii dovozu, Komisia v tomto prípade stanovila, že pri väčšine hospodárskych ukazovateľov nebolo rozlišovanie medzi trhom vlastnej spotreby a voľným trhom odôvodnené.

               (506)

               Pokiaľ však ide o ziskovosť, Komisia prihliadala len na predaj na voľnom trhu. Ceny na trhu vlastnej spotreby boli stanovené na základe rôznych politík oceňovania (transferové oceňovanie vo virtuálnej trhovej cene, prevod na základe skutočných nákladov atď.). Neodrážali teda vždy nezávislé trhové ceny a nemohli sa brať do úvahy pri posudzovaní tohto ukazovateľa.

               (507)

               Po poskytnutí informácií niektoré strany tvrdili, že stav výrobného odvetvia článkov v Únii sa mal posudzovať samostatne pre trh vlastnej spotreby a pre voľný trh. Ako prvé tvrdili, že Komisia neposkytla primerané odôvodnenie, ako bol trh vlastnej spotreby v rovnakej miere ovplyvňovaný konkurenciou dovozu z ČĽR. Po druhé, jedna strana tvrdila, že ak Komisia považuje ceny na trhu vlastnej spotreby za nespoľahlivé na posúdenie ziskovosti, je rovnako nepresné vyvodiť záver, že tieto ceny boli vystavené tlaku v dôsledku dovozu modulov. Po tretie, spoločná analýza týchto dvoch trhov odporuje skutočnosti, že spotreba článkov počas posudzovaného obdobia klesla menej než spotreba modulov. To pravdepodobne znamená, že neexistuje žiadna priama súvislosť medzi dovozom modulov a dovozom článkov a medzi poklesom dovozu článkov a cenami článkov na voľnom trhu.

               (508)

               Po prvé, v rozpore s tvrdením strán Komisia v odôvodneniach (503) až (504) podrobne vysvetlila, ako je trh vlastnej spotreby pre články v rovnakej miere ovplyvňovaný konkurenciou dovozu z ČĽR. Keďže článok je hlavným komponentom pri výrobe modulov, dovoz modulov z ČĽR predstavuje nepriamy tlak na predajnú cenu článkov na vlastnú spotrebu, ak je transferová cena založená na virtuálnej trhovej cene. Alternatívne, ak je transfer založený na skutočných nákladoch, dovážané články vyvíjajú tlak na spoločnosti, aby zefektívnili svoj výrobný proces. Po druhé, aj keď sú ceny na trhu vlastnej spotreby nespoľahlivé na posúdenie ziskovosti, Komisia považovala vývoj týchto cien za relevantný faktor pri posudzovaní toho, či je trh vlastnej spotreby vystavený konkurencii zo strany dovozu z ČĽR. Po tretie, Komisia netvrdila, že existuje priama súvislosť medzi dovozom modulov a dovozom článkov. Skôr si všimla, že vlastná spotreba článkov je takisto vystavená priamej konkurencii dovozu článkov a nepriamej konkurencii dovozu modulov, keďže články určené na vlastnú spotrebu sa používajú na výrobu modulov. A napokon zainteresovaná strana nedokázala, že neexistuje žiadna súvislosť medzi cenami článkov na voľnom trhu a poklesom dovozu článkov. Ako je zrejmé z tabuľky 8b, predajné ceny odvetvia výroby článkov v Únii skutočne stúpli, keď dovoz článkov z Číny klesol z hľadiska objemu aj podielu na trhu medzi rokom 2014, keď opatrenia nadobudli plnú účinnosť, a ORP. Tieto argumenty sa preto zamietli.

               (509)

               Po poskytnutí informácií čínska vláda tvrdila, že pri spoločnej analýze trhu vlastnej spotreby a voľného trhu s článkami sa v skutočnosti eliminuje analýza voľného trhu, keďže ten predstavuje iba 4 % celkovej výroby článkov v Únii. Komisia teda nepreskúmala stav domáceho odvetvia ako celku, a preto nespĺňa požiadavky objektivity stanovené v článku 3.1 antidumpingovej dohody.

               (510)

               Komisia nepochopila, ako sa spoločnou analýzou trhu vlastnej spotreby a voľného trhu v prípade článkov eliminovala analýza voľného trhu. Komisia v skutočnosti analyzovala viaceré ukazovatele ujmy iba pre voľný trh, napríklad ziskovosť, predajné ceny a návratnosť investícií. Viaceré ukazovatele sa navyše analyzujú kumulatívne, dokonca aj v prípadoch, keď sa vykonáva osobitná analýza trhu vlastnej spotreby a trhu neurčeného pre vlastnú spotrebu (53). Týmito ukazovateľmi často sú: výroba, kapacita, využitie kapacity, investície, návratnosť investícií, zamestnanosť, produktivita, zásoby a náklady na prácu. V neposlednom rade ukazovatele ujmy tých výrobcov článkov z Únie, ktorí predávali výlučne na voľnom trhu, vykazovali rovnaký trend a v dôsledku toho sa na nich takisto vzťahujú závery zistené pre celé odvetvie výroby článkov v Únii. Čínska vláda trvala na tom, že podľa judikatúry WTO sa musí v prípade, že existuje trh vlastnej spotreby pre časť prešetrovaného výrobku, vykonať porovnávacia analýza. Komisia sa domnievala, že ak by sa aj táto požiadavka vzťahovala na tento veľmi špecifický prípad, v každom prípade bola splnená. Pre časť výroby článkov v Únii, ktorá sa predáva na trhu vlastnej spotreby, sa ujma stanovila na základe nepriameho cenového tlaku na úrovni modulov, do ktorých sú tieto články zabudované. Pre časť výroby článkov v Únii, ktorá sa predáva na voľnom trhu, sa ukazovatele ujmy posudzovali tiež samostatne a vykazujú rovnaké trendy ako v prípade časti trhu pre vlastnú spotrebu (ktoré vzhľadom na to, že táto časť predstavuje 96 % výroby Únie, sú prakticky identické s kumulatívnym posudzovaním). Tento argument sa preto zamietol.

               (511)

               Čínska vláda ďalej tvrdila, že konštatovanie, že výrobcovia modulov v Únii sú vystavení konkurencii modulov montovaných v tretích krajinách s použitím čínskych článkov, nezákonne rozširuje rozsah prešetrovania. Takéto moduly však boli od začiatku zahrnuté do rozsahu prešetrovania, keďže články určujú pôvod modulov (54). Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

               (512)

               Po poskytnutí informácií ďalšia strana tvrdila, že analýza ziskovosti na základe 4 % výroby článkov v Únii nie je reprezentatívna pre správne posúdenie potreby zachovania ciel. Komisia konštatovala, že len ziskovosť bola posúdená výlučne na základe predaja článkov nezávislým zákazníkom z dôvodov uvedených v odôvodnení(506). Na účely posúdenia stavu výrobného odvetvia Únie sa však všetky ostatné ukazovatele analyzovali pri zohľadnení trhu vlastnej spotreby aj voľného trhu s článkami. Tento argument sa preto zamietol.

               (513)

               Spoločnosť Jabil počas ORP montovala moduly v mene iných spoločností ako zmluvný výrobca. Ostatné spoločnosti za tieto montážne služby platili poplatky. Prevzali aj plnú zmluvnú zodpovednosť za predaj modulov zmontovaných spoločnosťou Jabil. Z toho vyplýva, že príjmy vykazované spoločnosťou Jabil nepochádzali z predaja modulov, ale z poplatkov za službu. Komisia sa preto rozhodla oddeliť údaje o zisku spoločnosti Jabil od údajov o zisku zvyšku odvetvia výroby modulov v Únii [pozri odôvodnenia (563) a (565)]. V prípade zostávajúcich ukazovateľov ujmy sa montážne činnosti poskytované spoločnosťou Jabil nespolupracujúcim výrobcom modulov nedali overiť, a preto neboli zohľadnené.

               (514)

               Po poskytnutí informácií jedna zainteresovaná strana požiadala o ďalšie objasnenie toho, aké údaje od spoločnosti Jabil boli alebo neboli zohľadnené a z akého dôvodu. V prípade všetkých ukazovateľov ujmy s výnimkou ziskovosti Komisia zohľadnila všetky údaje poskytnuté spoločnosťou Jabil, ktoré sa týkali spolupracujúcich výrobcov modulov v Únii. Zohľadnili sa iba tieto údaje, keďže sa dali overiť, zatiaľ čo ostatné sa nezohľadnili vzhľadom na osobitný obchodný model spoločnosti Jabil a na skutočnosť, že konečné predajné ceny sa nedali overiť.

         4.3.   Spotreba v Únii

               (515)

               Komisia stanovila spotrebu v Únii na základe celkového objemu dovozu dotknutého výrobku a objemu celkového predaja podobného výrobku v Únii vrátane predaja určeného na vlastnú spotrebu. Celkový predaj výrobného odvetvia Únie vychádzal z informácií poskytnutých firmou Europressedienst, ktoré boli v prípade potreby opravené, a z údajov v odpovediach týkajúcich sa situácie, ktoré zainteresované strany predložili v štádiu pred začatím prešetrovania, a z overených vyplnených dotazníkov spoločností zaradených do vzorky. Ako sa uvádza v odôvodnení (519), údaje o dovoze vychádzali z databázy Comext a údajov, ktoré Komisii nahlásili členské štáty v súlade s článkom 14 ods. 6 základného nariadenia (ďalej len „databáza podľa článku 14 ods. 6“). Údaje o spotrebe sa overili porovnaním s inými zdrojmi (55).

               (516)

               Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:

                  Tabuľka 1a

                  Spotreba modulov v Únii (v MW)

                           2012

                           2013

                           2014

                           ORP

                           Celkový trh

                           16 324

                           10 580

                           7 292

                           7 191

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              65

                              45

                              44

                              Zdroj: Europressedienst, odpovede pred začatím prešetrovania, overené vyplnené dotazníky, databáza Comext a databáza podľa článku 14 ods. 6.

                  Tabuľka 1b

                  Spotreba článkov v Únii (v MW)

                           2012

                           2013

                           2014

                           ORP

                           Celkový trh

                           4 604

                           4 449

                           3 262

                           3 409

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              97

                              71

                              74

                              Zdroj: Europressedienst, odpovede pred začatím prešetrovania, overené vyplnené dotazníky, databáza Comext a databáza podľa článku 14 ods. 6.

               (517)

               Vo všeobecnom vyjadrení spotreba v Únii medzi rokom 2012 a ORP výrazne klesla. Spotreba modulov v Únii klesla o 56 %. Po dramatickom poklese medzi rokmi 2012 a 2013 o 35 % však zostala spotreba v roku 2014 a v ORP pomerne stabilná.

               (518)

               Pokiaľ ide o články, počas posudzovaného obdobia klesla spotreba o niečo menej, a síce o 26 %. Pokles spotreby nastal najmä medzi rokmi 2013 a 2014, keď sa prudko znížila o 26 %. Napriek tomu sa počas ORP začala spotreba zotavovať, keď sa v porovnaní s rokom 2014 zvýšila o 4,5 %.

         4.4.   Dovoz z dotknutej krajiny

               (519)

               Objem a hodnota dovozu vychádzajú z rôznych zdrojov. Za rok 2012 a sčasti za rok 2013 sa pri nich vychádzalo z údajov, ktoré poskytol žiadateľ, ktoré však zhromaždila v jeho mene firma Europressedienst, keďže v tom čase sa moduly a články dovážali do Únie v rámci colných položiek pre iné výrobky, ktoré nie sú predmetom tohto prešetrovania, a údaje Eurostatu sa preto nemohli použiť. Údaje Eurostatu sa mohli použiť po zavedení registrácie dovozu modulov a článkov 6. marca 2013 (56). V dôsledku toho za zvyšok roku 2013, za rok 2014 a za ORP opierala Komisia svoje zistenia o databázu Comext (57) a databázu podľa článku 14 ods. 6

         4.4.1.   Objem dovozu z dotknutej krajiny a podiel dovozu z dotknutej krajiny na trhu

               (520)

               Dovoz z dotknutej krajiny do Únie sa vyvíjal takto:

                  Tabuľka 2a

                  Dovoz modulov z ČĽR (v MW) a podiel na trhu
                   (58)

                           2012

                           2013

                           2014

                           ORP

                           Objem dovozu z ČĽR

                           10 786

                           5 198

                           2 845

                           2 917

                              Index

                              100

                              48

                              26

                              27

                           Podiel na trhu (%)

                           66

                           49

                           39

                           41

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              74

                              59

                              61

                              Zdroj: databáza Comext a databáza podľa článku 14 ods. 6.

                  Tabuľka 2b

                  Dovoz článkov z ČĽR (v MW) a podiel na trhu

                           2012

                           2013

                           2014

                           ORP

                           Objem dovozu z ČĽR

                           333

                           386

                           613

                           548

                              Index

                              100

                              116

                              184

                              165

                           Podiel na trhu (%)

                           7

                           9

                           19

                           16

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              120

                              260

                              223

                              Zdroj: databáza Comext a databáza podľa článku 14 ods. 6.

               (521)

               Počas posudzovaného obdobia klesol objem dovozu modulov z ČĽR o 73 %, čo zodpovedá zníženiu podielu na trhu o 39 %, t. j. zo 66 % v roku 2012 na 41 % počas ORP. Avšak po uložení súčasných opatrení v roku 2013 klesol objem dovozu modulov medzi rokmi 2013 a 2014 o 45 %, pričom spotreba klesla o 31 %.

               (522)

               Pokiaľ ide o články, v kontexte zmenšujúceho sa trhu vzrástol objem dovozu počas posudzovaného obdobia o 65 %, čo malo za následok oveľa väčšie zvýšenie podielu na trhu, t. j. o 123 % (zo 7 % v roku 2012 na 16 % počas ORP). V tom istom čase vzrástol medzi rokmi 2013 a 2014 dovoz článkov o 59 %, čo viedlo k zvýšeniu podielu na trhu o 10 percentuálnych bodov. Aj napriek tomu, že tento prudký nárast nepokračoval v ORP, úroveň dovozu zostala oveľa vyššia počas ORP ako v rokoch 2012 a 2013.

         4.4.2.   Ceny dovozu z dotknutej krajiny

               (523)

               Komisia stanovila ceny dovozu na základe databázy Comext a databázy podľa článku 14 ods. 6

               (524)

               Priemerná cena dovozu z dotknutej krajiny do Únie sa vyvíjala takto:

                  Tabuľka 3a

                  Dovozné ceny modulov (EUR/kW)

                           2012

                           2013

                           2014

                           ORP

                           Dovozné ceny ČĽR

                           700

                           520

                           553

                           544

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              74

                              79

                              78

                              Zdroj: databáza Comext a databáza podľa článku 14 ods. 6.

                  Tabuľka 3b

                  Dovozné ceny článkov (EUR/kW)

                           2012

                           2013

                           2014

                           ORP

                           Dovozné ceny ČĽR

                           500

                           350

                           282

                           286

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              70

                              56

                              57

                              Zdroj: databáza Comext a databáza podľa článku 14 ods. 6.

               (525)

               Priemerná dovozná cena z ČĽR klesla v priebehu posudzovaného obdobia o 22 % v prípade modulov a o 43 % v prípade článkov. V prípade modulov dovozná cena klesla v rokoch 2012 a 2013 a následne po nadobudnutí účinnosti opatrení sa medzi rokmi 2013 a 2014 zvýšila o 6,3 %. Medzi rokom 2014 a ORP opäť mierne klesla, a to o 1,6 %. Pokiaľ ide o články, dovozná cena od roku 2013 ďalej klesala až do roku 2014, v ktorom sa prepadla ešte výraznejšie, o 19,4 %, ale medzi rokom 2014 a ORP potom mierne stúpla, a to o 1,4 %.

               (526)

               Takmer všetci vyvážajúci výrobcovia, ktorí predávali moduly a články počas ORP, však mali cenový záväzok a ich vývozné ceny do EÚ boli určené týmito cenovými záväzkami, v ktorých sa stanovovala minimálna dovozná cena. Mimo minimálnej dovoznej ceny sa uskutočnilo len 1,6 % objemu dovozu modulov a 0,6 % článkov (59). Z toho vyplýva, že tieto vývozné ceny sa nemohli považovať za relevantný ukazovateľ na stanovenie cenového správania vyvážajúcich výrobcov, keby neboli zavedené opatrenia.

               (527)

               Viaceré strany po poskytnutí informácií tvrdili, že na stanovenie cenového podhodnotenia by sa mala použiť vývozná cena do EÚ, a vypočítali, že na tomto základe nedošlo k žiadnemu podhodnoteniu. Je pravda, že na základe vývozných cien do EÚ neexistuje žiadne cenové podhodnotenie pre moduly a že cenové podhodnotenie pre články je veľmi nízke. Komisia však dospela k záveru, že absencia cenového podhodnotenia z dôvodu súladu s MDC nebola rozhodujúcim ukazovateľom pre analýzu súčasného stavu výrobného odvetvia Únie. Ako sa uviedlo v odôvodnení (573), Komisia zistila, že výrobné odvetvie Únie naďalej trpelo ujmou plynúcou z rozsahu subvencovania, ktoré sa zistilo pri predchádzajúcom prešetrovaní, a zo zistených praktík obchádzania uvedených v odôvodnení (4) a nemalo dostatok času na zotavenie.

         4.4.3.   Ceny dovozu z iných krajín

               (528)

               Priemerná cena dovozu z tretích krajín do Únie sa takisto zakladala na databáze Comext a údajoch podľa článku 14 ods. 6 a vyvíjala sa takto:

                  Tabuľka 4a

                  Moduly – dovoz z tretích krajín

                           2012

                           2013

                           2014

                           ORP

                           Objem (MW)

                           1 395

                           1 382

                           2 049

                           1 808

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              99

                              147

                              130

                           Podiel na trhu (%)

                           9

                           13

                           28

                           25

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              153

                              329

                              290

                           Priemerná cena (EUR/kW)

                           700

                           520

                           547

                           550

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              74

                              78

                              79

                              Zdroj: databáza Comext a databáza podľa článku 14 ods. 6.

                  Tabuľka 4b

                  Články – dovoz z tretích krajín

                           2012

                           2013

                           2014

                           ORP

                           Objem (MW)

                           3 227

                           3 334

                           1 580

                           1 725

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              103

                              49

                              53

                           Podiel na trhu (%)

                           70

                           75

                           48

                           51

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              107

                              69

                              72

                           Priemerná cena (EUR/kW)

                           500

                           350

                           289

                           275

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              70

                              58

                              55

                              Zdroj: databáza Comext a databáza podľa článku 14 ods. 6.

               (529)

               V posudzovanom období vzrástol dovoz modulov z tretích krajín do EÚ o 30 %. Najväčší nárast bol zaznamenaný medzi rokmi 2013 a 2014, kedy sa objem zvýšil o 48 %. Jeho podiel na trhu sa výrazne zvýšil z 9 % v roku 2012 na 25 % v ORP. K najväčšej zmene došlo opäť medzi rokmi 2013 a 2014, kedy vzrástol podiel na trhu z 13 % na 28 %. Po ČĽR boli najväčšími vývozcami Taiwan, Malajzia a Singapur. Treba poznamenať, že dovoz z Taiwanu a Malajzie mohol zahŕňať obchádzanie [pozri odôvodnenie (4)].

               (530)

               Pokiaľ ide o články, dovoz z iných krajín klesol počas posudzovaného obdobia o 47 %. K najväčšiemu poklesu, t. j. o 52 %, došlo medzi rokmi 2013 a 2014, pričom medzi rokom 2014 a ORP sa mierne zvýšil o 9 %. To viedlo k poklesu podielu na trhu zo 70 % v roku 2012 na 51 % v ORP. Pokles medzi rokmi 2013 a 2014 bol zo 75 % na 48 % a následne sa počas ORP mierne zvýšil o tri percentuálne body. Pokiaľ ide o články, Taiwan a Malajzia boli najväčšími vývozcami, po ktorých nasledovali ČĽR a USA. Treba poznamenať, že dovoz z Taiwanu a Malajzie mohol zahŕňať obchádzanie [pozri odôvodnenie (4)].

               (531)

               Priemerné vývozné ceny z tretích krajín pre moduly aj články počas posudzovaného obdobia značne poklesli, v súlade s čínskymi cenami a cenami Únie. V prípade modulov sa počas posudzovaného obdobia znížili o 21 % a v prípade článkov o 45 %. Aj tieto ceny môžu byť ovplyvnené praktikami obchádzania (pozri odôvodnenie (4)).

         4.5.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

   4.5.1.   Všeobecné poznámky

               (532)

               V súlade s článkom 8 ods. 4 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré mali v posudzovanom období vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.

               (533)

               Na účely analýzy ujmy Komisia rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele na základe údajov získaných od žiadateľa, ktoré overila porovnaním s odpoveďami týkajúcimi sa situácie, ktoré zaslali niekoľkí výrobcovia z Únie v štádiu pred začatím prešetrovania, a s overenými vyplnenými dotazníkmi výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov, ktoré sa nachádzali vo vyplnených dotazníkoch, ktoré zaslali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.

               (534)

               Makroekonomické ukazovatele sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, veľkosť subvenčného rozpätia a zotavenie z minulého subvencovania.

               (535)

               Mikroekonomické ukazovatele sú: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.

         4.5.2.   Makroekonomické ukazovatele

   4.5.2.1.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

               (536)

               Celková výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 5a

                  Moduly – výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

                           2012

                           2013

                           2014

                           ORP

                           Objem výroby (MW)

                           4 604

                           4 449

                           3 262

                           3 409

                              Index

                              100

                              97

                              71

                              74

                           Výrobná kapacita (MW)

                           8 624

                           7 907

                           7 391

                           6 467

                              Index

                              100

                              92

                              86

                              75

                           Využitie kapacity (%)

                           53

                           56

                           44

                           53

                              Index

                              100

                              105

                              83

                              99

                              Zdroj: Europressedienst, odpovede pred začatím prešetrovania, overené vyplnené dotazníky.

                  Tabuľka 5b

                  Články – výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

                           2012

                           2013

                           2014

                           ORP

                           Objem výroby (MW)

                           1 066

                           734

                           1 096

                           1 270

                              Index

                              100

                              69

                              103

                              119

                           Výrobná kapacita (MW)

                           2 384

                           1 844

                           1 778

                           1 811

                              Index

                              100

                              77

                              75

                              76

                           Využitie kapacity (%)

                           45

                           40

                           62

                           70

                              Index

                              100

                              89

                              138

                              157

                              Zdroj: Europressedienst, odpovede pred začatím prešetrovania, overené vyplnené dotazníky.

               (537)

               Celková výroba modulov v Únii klesla v priebehu posudzovaného obdobia o 26 %, medzi rokom 2014 a ORP však vzrástla o 4,5 %. Oproti poklesu spotreby výrobná kapacita reagovala na trend znižovania výroby a takisto sa v priebehu posudzovaného obdobia znížila o 25 %. Miera využitia kapacity preto zostala v období od začiatku do konca posudzovaného obdobia stabilná a počas ORP dosiahla 53 %. Medzi rokom 2014 a ORP však došlo k významnému nárastu vo využití kapacity o 9 percentuálnych bodov (čo je nárast o 19 %). Treba poznamenať, že výrobcovia modulov z Únie zaradení do vzorky mali počas posudzovaného obdobia oveľa vyššiu mieru využitia kapacity, ktorá počas ORP dosiahla 85 %, čo predstavuje nárast o 39 % v porovnaní s rokom 2012 (61 %).

               (538)

               Výroba článkov v Únii sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 19 %. Kým medzi rokmi 2012 a 2013 sa výroba znížila o 31 %, medzi rokmi 2013 a 2014 vzrástla o 49 % a medzi rokom 2014 a ORP o ďalších 15 %. Časovo sa to zhodovalo s uložením vyrovnávacích opatrení v decembri 2013, kým spotreba v období medzi rokmi 2012 a 2014 neustále klesala, ale medzi rokom 2014 a ORP sa zvýšila. Výrobná kapacita sa zároveň počas posudzovaného obdobia znížila o 24 %, čo viedlo k výraznému nárastu využitia kapacity zo 45 % v roku 2012 na 70 % v ORP. Podobne ako výrobcovia modulov aj výrobcovia článkov zaradení do vzorky mali oveľa vyššiu mieru využitia kapacity ako celé výrobné odvetvie Únie (86 %), ktorá zostala počas posudzovaného obdobia na stabilnej úrovni.

               (539)

               Na záver sa dá skonštatovať, že výrobné odvetvie Únie znížilo svoju kapacitu v reakcii na zníženie spotreby. Zároveň výrobné odvetvie Únie zvýšilo výrobu počas ORP v porovnaní s rokom 2014, čo ešte viac zlepšilo mieru využitia kapacity.

         4.5.2.2.   Objem predaja a podiel na trhu

               (540)

               Objem predaja a podiel na trhu výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 6a

                  Moduly – objem predaja a podiel na trhu

                           2012

                           2013

                           2014

                           ORP

                           Celkový objem predaja (trh vlastnej spotreby a voľný trh) v Únii (MW)

                           4 143

                           4 000

                           2 398

                           2 465

                              Index

                              100

                              97

                              58

                              60

                           Podiel na trhu (%)

                           25

                           38

                           32

                           35

                              Index

                              100

                              149

                              128

                              140

                              Zdroj: Europressedienst, odpovede pred začatím prešetrovania, overené vyplnené dotazníky.

                  Tabuľka 6b

                  Články – objem predaja a podiel na trhu

                           2012

                           2013

                           2014

                           ORP

                           Celkový objem predaja (trh vlastnej spotreby a voľný trh) v Únii (MW)

                           1 045

                           729

                           1 069

                           1 136

                              Index

                              100

                              70

                              102

                              109

                           Podiel na trhu (%)

                           23

                           16

                           33

                           33

                              Index

                              100

                              72

                              144

                              147

                              Zdroj: Europressedienst, odpovede pred začatím prešetrovania, overené vyplnené dotazníky.

               (541)

               V posudzovanom období poklesol objem predaja modulov o 40 %. V súvislosti s poklesom spotreby o 56 % sa však táto skutočnosť premietla do značného zvýšenia podielu na trhu počas posudzovaného obdobia o 40 %, dosahujúc 35 % počas ORP.

               (542)

               Pokiaľ ide o články, objem predaja výrobného odvetvia Únie vzrástol počas posudzovaného obdobia o 9 %. To viedlo k zvýšeniu podielu na trhu z 23 % v roku 2012 na 33 % počas ORP, kým spotreba klesla oveľa menej ako v prípade modulov, t. j. o 26 %.

               (543)

               V súvislosti so znižujúcou sa spotrebu a nadobudnutím účinnosti vyrovnávacích opatrení sa výrobnému odvetviu Únie podarilo zvýšiť svoj podiel v prípade modulov aj článkov.

         4.5.2.3.   Zamestnanosť a produktivita

               (544)

               Zamestnanosť a produktivita sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 7a

                  Moduly – zamestnanosť a produktivita

                           2012

                           2013

                           2014

                           ORP

                           Počet zamestnancov

                           17 321

                           13 918

                           6 506

                           6 303

                              Index

                              100

                              80

                              38

                              36

                           Produktivita (kW/zamestnanec)

                           266

                           320

                           501

                           541

                              Index

                              100

                              120

                              189

                              203

                              Zdroj: Europressedienst, odpovede pred začatím prešetrovania, overené vyplnené dotazníky.

                  Tabuľka 7b

                  Články – zamestnanosť a produktivita

                           2012

                           2013

                           2014

                           ORP

                           Počet zamestnancov

                           2 876

                           1 511

                           1 846

                           1 770

                              Index

                              100

                              53

                              64

                              62

                           Produktivita (kW/zamestnanec)

                           371

                           486

                           594

                           717

                              Index

                              100

                              131

                              160

                              194

                              Zdroj: Europressedienst, odpovede pred začatím prešetrovania, overené vyplnené dotazníky.

               (545)

               Zamestnanosť klesla medzi rokom 2012 a ORP v prípade modulov o 64 % a v prípade článkov o 38 %. K hlavnému poklesu (o 53 %) v počte zamestnancov v prípade modulov došlo medzi rokmi 2013 a 2014, čo je omnoho väčší pokles v porovnaní s poklesom výroby počas toho istého obdobia (o 27 %). V prípade článkov počet zamestnancov medzi rokmi 2013 a 2014 vzrástol o 22 %, čo bolo oveľa menej ako nárast výroby – o 49 % počas toho istého obdobia. To viedlo k značnému zvýšeniu produktivity pre moduly, ako aj pre články, konkrétne o 103 % pre moduly a o 94 % pre články počas posudzovaného obdobia. Produktivita sa medzi rokmi 2013 a 2014 zvýšila o 57 % v prípade modulov a o 22 % v prípade článkov.

               (546)

               Jedna zainteresovaná strana po poskytnutí informácií namietala proti zisteniam Komisie týkajúcim sa počtu zamestnancov zamestnaných vo výrobnom odvetví Únie a tvrdila, že došlo k dvojitému započítaniu zamestnancov vo výrobe článkov a modulov najväčšej spoločnosti, teda spoločnosti SolarWorld. Údaje týkajúce sa zamestnancov spoločnosti SolarWorld a všetkých ostatných spoločností zaradených do vzorky boli riadne overené a zabezpečilo sa, aby v prípade vertikálne integrovaných spoločností neboli žiadni zamestnanci započítaní dvakrát. Tento argument sa preto zamietol.

         4.5.2.4.   Veľkosť subvenčného rozpätia a zotavenie z minulého subvencovania

               (547)

               Ak bolo vysvetlené v oddiele 3, Komisia zistila, že subvencovanie počas obdobia revízneho prešetrovania pokračovalo a že je vysoko pravdepodobné, že ak sa nechá uplynúť platnosť súčasných opatrení, subvencovanie odvetvia fotovoltiky bude pokračovať.

               (548)

               Z analýzy ukazovateľov ujmy však vyplýva, že zavedené opatrenia mali pozitívny vplyv na výrobné odvetvie Únie, ktoré sa pokladá za odvetvie zotavujúce sa z účinkov minulého prílevu subvencovaného dovozu.

         4.5.3.   Mikroekonomické ukazovatele

               (549)

               Do vzorky boli zaradení len traja výrobcovia článkov, pričom dvaja z nich sú členmi združenia EU ProSun. Spolupracovali pri predkladaní žiadosti, ktorá obsahovala číselné údaje o oboch výrobcoch. Všetky údaje, ktoré sa vzťahovali na mikroekonomické ukazovatele pre články, ktoré možno priamo vysledovať k tretej spoločnosti, ktorá nie je členom združenia EU ProSun, sú teda uvedené ako rozpätia v záujme zachovania dôvernosti tohto výrobcu z Únie, ktorý spolupracoval pri prešetrovaní.

         4.5.3.1.   Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

               (550)

               Priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 8a

                  Moduly – predajné ceny v Únii

                           2012

                           2013

                           2014

                           ORP

                           Priemerná predajná cena v Únii na voľnom trhu (EUR/kW)

                           790

                           651

                           618

                           593

                              Index

                              100

                              82

                              78

                              75

                           Jednotkové výrobné náklady (EUR/kW)

                           1 112

                           813

                           648

                           627

                              Index

                              100

                              73

                              58

                              56

                              Zdroj: overené vyplnené dotazníky.

                  Tabuľka 8b

                  Články – predajné ceny v Únii

                           2012

                           2013

                           2014

                           ORP

                           Priemerná predajná cena v Únii na voľnom trhu (EUR/kW)

                           378 – 418

                           307 – 339

                           239 – 264

                           258 – 284

                              Index

                              100

                              81

                              63

                              68

                           Jednotkové výrobné náklady (EUR/kW)

                           587 – 648

                           402 – 444

                           347 – 384

                           338 – 373

                              Index

                              100

                              69

                              59

                              58

                              Zdroj: overené vyplnené dotazníky.

               (551)

               Uvedená tabuľka ukazuje vývoj jednotkovej predajnej ceny na voľnom trhu Únie v porovnaní so zodpovedajúcimi výrobnými nákladmi. Predajné ceny sa v posudzovanom období výrazne znížili, t. j. v prípade modulov o 25 % a v prípade článkov o 32 %. Kým v prípade modulov predajné ceny počas celého posudzovaného obdobia neustále klesali, v prípade článkov sa medzi rokom 2014 a ORP zvýšili o 5 percentuálnych bodov. Predaj článkov na voľnom trhu tvoril menej ako 5 % z celkovej výroby výrobcov zaradených do vzorky a okrem toho jeden výrobca predával veľké množstvá za veľmi nízke ceny v očakávaní ukončenia svojej podnikateľskej činnosti v EÚ. Z tohto ukazovateľa sa preto nedali vyvodiť žiadne zmysluplné závery. U niektorých výrobcov zaradených do vzorky boli články pre vlastnú spotrebu prevedené alebo dodané na výrobu modulov pomocou inej metodiky (transferové oceňovanie virtuálnou trhovou cenou, prevod na základe skutočných nákladov atď.). Preto z vývoja cien výrobkov na vlastnú spotrebu nemožno vyvodiť žiadny zmysluplný záver.

               (552)

               Jednotkové výrobné náklady sa v posudzovanom období prudko znížili, t. j. v prípade modulov o 46 % a v prípade článkov o 42 %.

               (553)

               Predajné ceny v prípade modulov boli v priemere nižšie ako jednotkové výrobné náklady, počas posudzovaného obdobia však rozdiel postupne klesal, a to najmä po uložení opatrení v roku 2013. Hoci predajná cena predstavovala v roku 2012 iba 71 % z jednotkových výrobných nákladov v prípade modulov, v roku 2013 to bolo 80 %, v roku 2014 to bolo 94 % a v ORP 94,5 %. Rozdiel medzi predajnou cenou a výrobnými nákladmi sa teda medzi rokom 2013 a ORP prudko znížil, a to o 14 percentuálnych bodov.

               (554)

               V roku 2012 predstavovala predajná cena v prípade článkov 60 % – 67 % jednotkových výrobných nákladov, v roku 2013 to bolo 72 % – 80 %, v roku 2014 to bolo 65 % – 72 % a v ORP 72 % – 79 %. Avšak, ako už bolo vysvetlené, vývoj za rok 2014 a ORP bol veľmi ovplyvnený výnimočne nízkymi cenami jedného výrobcu z Únie. V prípade ďalších dvoch spoločností zaradených do vzorky predstavoval trend 75 % – 80 % v roku 2014 a 81 % – 86 % v ORP, čo je vo veľkej miere v súlade s vývojom v oblasti modulov.

               (555)

               Celkovo sa výrobné odvetvie začalo zotavovať z minulého subvencovania, ale zároveň zvýšilo úsilie o znovuzískanie svojej konkurencieschopnosti, najmä zvýšením produktivity pracovnej sily vo výrobnom odvetví v Únii, ako je uvedené v odôvodnení (544), čo malo za následok zvýšenie produktivity a zvýšenie využitia kapacity.

         4.5.3.2.   Náklady práce

               (556)

               Náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 9a

                  Moduly – Priemerné náklady práce na zamestnanca

                           2012

                           2013

                           2014

                           ORP

                           Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR)

                           32 918

                           38 245

                           36 577

                           38 343

                              Index

                              100

                              116

                              111

                              116

                              Zdroj: overené vyplnené dotazníky.

                  Tabuľka 9b

                  Články – Priemerné náklady práce na zamestnanca

                           2012

                           2013

                           2014

                           ORP

                           Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR)

                           41 289  – 45 590

                           45 002  – 49 689

                           45 188  – 49 895

                           47 825  – 52 807

                              Index

                              100

                              109

                              109

                              116

                              Zdroj: overené vyplnené dotazníky.

               (557)

               Medzi rokom 2012 a ORP sa priemerné náklady práce na zamestnanca v prípade modulov aj článkov zvýšili o 16 %. Tento nárast bol spôsobený najmä vyplácaním odstupného v súvislosti s racionalizáciou počtu zamestnancov a mzdovou infláciou.

         4.5.3.3.   Zásoby

               (558)

               Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

                  Tabuľka 10a

                  Moduly – Zásoby

                           2012

                           2013

                           2014

                           ORP

                           Konečný stav zásob (kW)

                           186 533

                           114 792

                           196 944

                           191 207

                              Index

                              100

                              62

                              106

                              103

                           Konečný stav zásob ako percentuálny podiel výroby (%)

                           33

                           13

                           13

                           11

                              Index

                              100

                              40

                              38

                              34

                              Zdroj: overené vyplnené dotazníky.

                  Tabuľka 10b

                  Články – Zásoby

                           2012

                           2013

                           2014

                           ORP

                           Konečný stav zásob (MW)

                           53 029  – 58 553

                           90 079  – 99 462

                           99 999  – 110 415

                           135 492  – 149 606

                              Index

                              100

                              170

                              189

                              256

                           Konečný stav zásob ako percentuálny podiel výroby (%)

                           18

                           23

                           12

                           14

                              Index

                              100

                              125

                              68

                              80

                              Zdroj: overené vyplnené dotazníky.

               (559)

               Zásoby počas posudzovaného obdobia mierne vzrástli o 3 % a výrazne sa zvýšili v prípade článkov, a to o 156 %. Zásoby však v prípade modulov aj článkov klesli ako percentuálny podiel z celkovej výroby, a to o 66 % v prípade modulov a o 20 % v prípade článkov.

               (560)

               Zásoby nemožno v tomto odvetví považovať za významný ukazovateľ ujmy, keďže výroba a predaj sú založené najmä na objednávkach, a výrobcovia si preto väčšinou udržiavajú obmedzené zásoby.

         4.5.3.4.   Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál

               (561)

               Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 11a

                  Moduly – Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií

                           2012

                           2013

                           2014

                           ORP

                           Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom vrátane spoločnosti Jabil (% obratu z predaja) (60)

                           – 24,4/– 29,5

                           – 24,4/– 29,5

                           – 6,8/– 8,2

                           – 7,7/– 9,3

                              Index

                              100

                              100

                              361/298

                              319/264

                           Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom s výnimkou spoločnosti Jabil (% obratu z predaja)

                           – 32,7

                           – 27,2

                           – 8,7

                           – 9,5

                              Index

                              100

                              120

                              376

                              344

                           Peňažný tok (EUR)

                           – 129 864 423

                           – 69 402 391

                           – 18 231 488

                           – 145 258 620

                              Index

                              100

                              187

                              712

                              89

                           Investície (EUR)

                           24 134 924

                           12 407 723

                           17 333 494

                           24 565 553

                              Index

                              100

                              51

                              72

                              102

                           Návratnosť investícií (%)

                           – 6

                           – 10

                           – 3

                           – 2

                              Index

                              100

                              55

                              193

                              258

                              Zdroj: overené vyplnené dotazníky.

                  Tabuľka 11b

                  Články – Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií

                           2012

                           2013

                           2014

                           ORP

                           Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (% obratu z predaja)

                           – 37,7 – – 41,6

                           – 7,2 – – 7,9

                           – 26,6 – – 29,3

                           – 36,8 – – 40,7

                              Index

                              100

                              527

                              142

                              102

                           Peňažný tok (EUR)

                           – 41 934 911  – – 46 303 131

                           – 17 537 454  – – 19 364 273

                           – 12 414 052  – – 13 707 182

                           – 29 027 946  – – 32 051 690

                              Index

                              100

                              239

                              338

                              144

                           Investície (EUR)

                           29 435 820  – 32 502 051

                           26 074 619  – 28 790 726

                           7 001 485  – 7 730 807

                           11 429 509  – 12 620 083

                              Index

                              100

                              89

                              24

                              39

                           Návratnosť investícií

                           – 6,0 – – 6,7

                           – 2,5 – – 2,7

                           – 24,6 – – 27,2

                           – 31,8 – – 35,1

                              Index

                              100

                              246

                              25

                              19

                              Zdroj: overené vyplnené dotazníky.

               (562)

               Komisia stanovila ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky vyjadrením čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii ako percentuálneho podielu obratu z tohto predaja.

               (563)

               Ako sa uvádza v odôvodnení (507), jedna spoločnosť zaradená do vzorky, spoločnosť Jabil, je montážnym hospodárskym subjektom a nie je zapojená do obchodnej činnosti predaja modulov. Zaznamenala iný vývoj ziskovosti. Zisková bola počas celého posudzovaného obdobia a svoju ziskovosť zvýšila počas ORP, pričom dosiahla 5 % – 15 %. Spoločnosť Jabil však dosiahla svoje zisky na základe poplatku, ktorý vyberala od svojich zákazníkov za službu montáže, a nie na základe predaja modulov. Okrem toho jej nevznikli náklady súvisiace s predajom modulov, ako napríklad marketingové náklady (vznikli jej iba náklady na hľadanie nových zmluvných výrobcov). Jej štruktúra nákladov bola zároveň odlišná od štruktúry nákladov typického výrobcu modulov, ktorý je plne zodpovedný za výrobu a predaj svojho výrobku. Spoločnosť Jabil mala napríklad nižší pracovný kapitál, náklady na zásoby, záväzky a pohľadávky, ako aj nižšie náklady na výskum a vývoj.

               (564)

               Komisia zistila, že údaj o ziskovosti v prvom stĺpci tabuľky 11a kombinuje údaje z dvoch rôznych skupín. Na jednej strane zahŕňal výrobcov modulov, ktorí výrobok vyrábajú a predávajú ho. Na strane druhej zahŕňal aj spoločnosť Jabil zaradenú do vzorky, ktorá moduly len montuje. Komisia sa z dôvodu získania reálneho pohľadu na stav výrobného odvetvia rozhodla, že vo svojej ďalšej analýze bude tieto dve skupiny odlišovať. Pridala teda do tabuľky 11a druhý stĺpec, ktorý považovala za spoľahlivejší pre posúdenie ziskovosti výrobného odvetvia modulov v Únii.

               (565)

               Výrobcovia modulov zaradení do vzorky s výnimkou spoločnosti Jabil boli počas posudzovaného obdobia stratoví. Straty sa však v priebehu posudzovaného obdobia znížili o 244 %. V porovnaní s rokom 2012 klesli v roku 2013 o 5,5 percentuálneho bodu. Stalo sa tak v rovnakom čase, ako nadobudli účinnosť opatrenia (predbežné opatrenia nadobudli účinnosť 6. júna 2013). V rokoch 2013 až 2014, kedy sa účinky opatrení vzťahovali na celý rok, klesli straty podstatne viac, a to o 18,5 percentuálneho bodu. Počas ORP sa straty mierne zvýšili o 0,8 percentuálneho bodu. Na túto skutočnosť mali vplyv hlavne straty vzniknuté jednému výrobcovi z Únie, ktorý následne rozhodol o zastavení výroby. Súčasne všetkým ostatným výrobcom z Únie zaradeným do vzorky ich straty počas ORP v porovnaní s rokom 2014 naďalej klesali.

               (566)

               Viaceré strany po poskytnutí informácií spochybnili vylúčenie spoločnosti Jabil z údajov o zisku zo zvyšku výrobného odvetvia modulov v Únii. Tvrdili, že spoločnosť Jabil bola zriedkavým príkladom ziskového výrobcu a že vylúčenie je nekonzistentné s rozhodnutím v súbežnom antidumpingovom prešetrovaní akceptovať výrobcu z analogickej krajiny, ktorý využíva takúto dohodu o spracovaní za poplatok na to, aby moduly, ktoré predáva, montovala iná spoločnosť. V rozpore s tým, čo uvedené strany tvrdia, Komisia nevylúčila spoločnosť Jabil z analýzy ziskovosti. V snahe o zmysluplnejšiu analýzu citlivosti skôr poskytla dva samostatné súbory údajov. Tie ukazujú, že dokonca aj pri zahrnutí spoločnosti Jabil je výrobné odvetvie Únie v priemere a ako celok stratové. Takisto z nich vyplýva, že medzi jednotlivými výrobcami z Únie existujú veľké rozdiely, a to v závislosti od ich obchodného modelu, ako je uvedené v odôvodneniach (513) a (563). Toto tvrdenie sa preto zamieta. Komisia okrem toho poznamenáva, že v žiadnom prípade neexistuje rozpor v prístupe, pokiaľ ide o výrobcu z analogickej krajiny a výrobné odvetvie Únie. Výrobca v analogickej krajine je skôr podobný zákazníkom spoločnosti Jabil, a nie vlastnému obchodnému modelu spoločnosti Jabil. Hoci výrobca v analogickej krajine preberá plnú zodpovednosť za predaj modulov zmontovaných inou spoločnosťou, spoločnosť Jabil je montážnym hospodárskym subjektom, ktorý od svojich zákazníkov vyberá poplatok za spracovanie za montážnu službu, ktorú poskytuje. Aj z toho dôvodu sa Komisia v prípade analýzy ujmy zameriava na transakcie medzi spoločnosťou Jabil a inými výrobcami v Únii, ktorí sú v rovnakej situácii ako výrobca z analogickej krajiny (pozri odôvodnenie 52 v súbežnom konečnom antidumpingovom nariadení).

               (567)

               Pokiaľ ide o výrobcov článkov, straty počas posudzovaného obdobia klesli o 2 %. Znížili sa o 31,9 percentuálneho bodu v období medzi rokmi 2012 a 2013, medzi rokmi 2013 a 2014 však vzrástli o 20,3 percentuálneho bodu a v období medzi rokom 2014 a ORP o 10,7 percentuálneho bodu. V prípade článkov však mali na ziskovosť vplyv dve mimoriadne udalosti. Na jednej strane jeden z výrobcov zaradených do vzorky vstúpil na trh počas posudzovaného obdobia, zmenil však vykazovanie niektorých svojich výrobných nákladov v posledných rokoch posudzovaného obdobia, čo malo za následok vysoké straty. Na druhej strane boli predajné ceny mimoriadne nízke a vysoko stratové v prípade iného výrobcu zaradeného do vzorky počas ORP, keď bol v procese ukončovania výroby. Naopak, tretí výrobca zaradený do vzorky svoje straty v priebehu posudzovaného obdobia neustále znižoval.

               (568)

               Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobcov z Únie samostatne financovať svoje činnosti. Podobne ako ziskovosť zaznamenal negatívny vývoj medzi rokom 2012 a ORP. Čistý peňažný tok v prípade modulov klesol počas posudzovaného obdobia o 11 %, zatiaľ čo v prípade článkov sa počas rovnakého obdobia znížil o 44 %. Na výkyvy peňažného toku, ktoré nastali v roku 2014 pri moduloch aj článkoch, mali vplyv mimoriadne udalosti, ku ktorým došlo v súvislosti s jedným veľkým výrobcom z Únie. Na jednej strane tento výrobca nadobudol existujúcu továreň za nízku nákupnú cenu a na druhej strane reštrukturalizoval svoj dlh. V roku 2015 pokračoval v značnom splácaní svojich úverov, čo malo za následok záporný peňažný tok z činností financovania. Je nutné poznamenať, že tento výrobca vykázal v porovnaní s rokom 2014 kladný peňažný tok z prevádzkových činností a výrazné zlepšenie prevádzkového výsledku. Dvaja ďalší výrobcovia modulov z Únie mali v ORP kladný a zlepšujúci sa peňažný tok, zatiaľ čo ďalší dvaja výrobcovia článkov mali záporný, ale zlepšujúci sa peňažný tok.

               (569)

               Pokiaľ ide o investície, z predtým uvedených tabuliek vyplýva, že výrobné odvetvie Únie zvýšilo medzi rokom 2012 a ORP svoje investície v prípade modulov o 2 %. Investície sa medzi rokmi 2013 a 2014 zvýšili o 40 % a medzi rokom 2013 a ORP o 98 %.

               (570)

               Celkové investície v prípade článkov klesli medzi rokom 2012 a ORP o 61 %. Na všeobecný trend, pokiaľ ide o investície v prípade článkov, malo opäť vplyv rozhodnutie jedného výrobcu z Únie zaradeného do vzorky o zastavení výroby. Zároveň sa investície ostatných dvoch výrobcov zaradených do vzorky medzi rokom 2014 a ORP štvornásobne zvýšili.

               (571)

               Viaceré strany po poskytnutí informácií poukázali na to, že investície do článkov počas celého posudzovaného obdobia klesali a uloženie opatrení nemalo na ne pozitívny vplyv. Po prvé, aj keď to fakticky platí pre celú vzorku, ako je uvedené v predchádzajúcom odôvodnení, tento trend ovplyvnilo rozhodnutie jedného výrobcu z Únie zaradeného do vzorky zastaviť výrobu. Tento výrobca zrealizoval na začiatku obdobia značné investície, ale takmer žiadne na konci obdobia. Po druhé, ďalší výrobca zaradený do vzorky uskutočnil v roku 2013 investície na začatie činnosti, čo sa odráža vo veľkom náraste celkových investícií v uvedenom roku. Po tretie, po tom, ako opatrenia začali ovplyvňovať ziskovosť spoločností, investície celej vzorky medzi rokom 2014 a ORP vzrástli, čo odráža skutočnosť, že obaja výrobcovia zaradení do vzorky, ktorí zostali na trhu, v uvedenom období štvornásobne zvýšili svoje investície. Preto bolo tvrdenie, že investície neboli pozitívne ovplyvnené uložením opatrení, zamietnuté.

               (572)

               Návratnosť investícií je zisk vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií. Počas celého posudzovaného obdobia zostala záporná z dôvodu čistých strát, ktoré utrpelo výrobné odvetvie Únie. Návratnosť investícií pre moduly sa počas posudzovaného obdobia zlepšila o 4 percentuálne body, ale v porovnaní s rokom 2013 sa výrazne zlepšila v roku 2014 o 7 percentuálnych bodov a v ORP o 8 percentuálnych bodov. Návratnosť investícií sa počas posudzovaného obdobia v prípade článkov zhoršila o 25,8 – 28,4 percentuálneho bodu.

         4.6.   Záver o ujme

               (573)

               Výrobné odvetvie Únie vo všeobecnosti naďalej trpelo ujmou počas posudzovaného obdobia vzhľadom na krátke obdobie, ktoré uplynulo od uloženia pôvodných opatrení, a rozsah subvencovania a úroveň ujmy zistené pri predchádzajúcom prešetrovaní. Okrem toho, k pokračovaniu ujmy prispeli aj zistené praktiky obchádzania, ako sa uvádza v odôvodnení (4). Avšak od polovice roka 2013 (predbežné opatrenia nadobudli účinnosť 6. júna 2013), a najmä počas roka 2014 (prvý celý rok s platnými vyrovnávacími opatreniami) a počas ORP, sa výrobné odvetvie Únie začalo postupne zotavovať.

               (574)

               Niektoré ukazovatele ujmy naozaj vykazovali pozitívne trendy. Pokiaľ ide o moduly, výrobné odvetvie Únie zvýšilo svoj predaj modulov v Únii o 2,8 % a následne medzi rokom 2014 a ORP zvýšilo svoj podiel na trhu o 9,4 %. Počas toho istého obdobia výrobné odvetvie Únie zvýšilo svoju vlastnú spotrebu a predaj článkov v Únii o 6,3 % a udržalo si podiel na trhu na úrovni 33 %. Okrem toho, počas toho istého obdobia výrobné odvetvie Únie zvýšilo svoje využitie kapacity o 9 percentuálnych bodov v prípade modulov a o 8 percentuálnych bodov v prípade článkov, a to zvýšením výroby a znížením existujúcej kapacity. Zároveň dosiahlo výrazný nárast produktivity, a tým zníženie rozdielu medzi svojimi predajnými cenami a priemernými výrobnými nákladmi. Predchádzajúce cenové podhodnotenie zo strany čínskeho vývozu sa okrem toho zastavilo vďaka jeho súladu s MDC (žiadne cenové podhodnotenie pri moduloch a iba zanedbateľné cenové podhodnotenie pri článkoch počas ORP). V dôsledku toho, hoci výrobné odvetvie Únie bolo počas ORP stále stratové, jeho straty v porovnaní s rokmi 2012 a 2013 v prípade modulov výrazne klesli. Straty výrobného odvetvia Únie v prípade článkov sa však neznížili, pretože, ako je vysvetlené v odôvodnení (568), boli ovplyvnené mimoriadnymi udalosťami, ku ktorým došlo u dvoch výrobcov zaradených do vzorky. Naopak, tretí výrobca zaradený do vzorky svoje straty počas ORP znížil, a tak zaznamenal rovnaký trend ako trend pozorovaný pri moduloch.

               (575)

               Výrobné odvetvie Únie medzi rokom 2014 a ORP takisto zvýšilo svoje investície v prípade modulov o 41 % a v prípade článkov o 63 %.

               (576)

               Avšak aj napriek vynaloženému úsiliu a všetkým pozitívnym trendom, ktoré z toho vyplývali, sa výrobné odvetvie Únie stále nedokázalo zotaviť z minulých subvencovaných dovozov zo strany čínskych vývozcov. Ako už bolo uvedené, výrobcovia článkov aj výrobcovia modulov boli počas ORP stratoví a vykazovali záporné peňažné toky a návratnosť investícií. Okrem toho, napriek tomu, že objem dovozu čínskeho vývozu klesol v prípade modulov, ich podiel na trhu bol stále vyšší ako podiel výrobcov z Únie. Pokiaľ ide o články, objem dovozu v ORP výrazne vzrástol v porovnaní s rokom 2012 (o 65 %), čím získal väčší podiel na trhu. Čínsky dovoz článkov vyvíjal nepriamy tlak aj na trh s modulmi výrobcov pre vlastnú spotrebu, a tým sa bránilo jeho ďalšiemu rastu. Čínsky dovoz preto naďalej vstupoval na trh Únie vo významných objemoch a za ceny, ktoré boli nižšie ako výrobné náklady výrobného odvetvia Únie.

               (577)

               Viaceré strany po poskytnutí informácií tvrdili, že Komisia neposúdila účinky dovozu modulov z tretích krajín na výrobné odvetvie Únie, ktoré boli uskutočnené v značných objemoch a za ceny nižšie ako ceny čínskeho vývozu.

               (578)

               Komisia uznala, že vplyv dovozu modulov z tretích krajín predstavuje dôležitý faktor pri posudzovaní stavu výrobného odvetvia EÚ, avšak tento dovoz bol oveľa menej dôležitý než čínsky dovoz – podiel na trhu v prvom prípade bol 25 % (vrátane modulov, ktoré v skutočnosti boli čínske, ale patrili do praktík obchádzania) a podiel na trhu v druhom prípade bol 41 % počas ORP (a vzhľadom na obchádzanie bol v skutočnosti vyšší). Okrem toho, medzi rokom 2014 a ORP klesol podiel dovozu z tretích krajín na trhu o 10 %, zatiaľ čo podiel čínskeho dovozu sa v rovnakom období zvýšil o 4,9 %. Tieto dva faktory ukazujú, že na výrobné odvetvie Únie mal oveľa silnejší vplyv čínsky dovoz než dovoz z tretích krajín. Okrem toho ceny modulov z tretích krajín neboli nižšie než ceny čínskeho vývozu. Ako ukazujú údaje v tabuľke 4a, vážená priemerná cena všetkého dovozu z tretích krajín počas ORP bola 550 EUR/kW, čo je vyššia cena než priemerná cena čínskeho vývozu – 544 EUR/kW. Tieto argumenty sa preto zamietli.

               (579)

               Pokiaľ ide o články, viaceré strany tvrdili, že ujmu spôsobuje dovoz z tretích krajín, keďže ziskovosť počas ORP v porovnaní s rokom 2014 klesla, čo vyplynulo z poklesu čínskeho dovozu a súčasného nárastu dovozu z tretích krajín.

               (580)

               Po prvé, ako je uvedené v odôvodnení (567), nárast strát výrobcov zaradených do vzorky počas ORP bol ovplyvnený mimoriadnymi udalosťami, ktoré nastali u dvoch výrobcov článkov z Únie, zatiaľ čo tretí (a najväčší) výrobca zaznamenal počas ORP v porovnaní s rokom 2014 nárast ziskovosti. Po druhé, hoci dovoz z Číny klesol medzi rokom 2014 a ORP o 3 percentuálne body, medzi rokom 2013 a ORP sa zvýšil o 7 percentuálnych bodov, a to napriek nadobudnutiu účinnosti opatrení. Z toho vyplýva, že dovoz z Číny mal naďalej významný vplyv na výrobné odvetvie Únie. Po tretie, pokiaľ ide o dovoz z tretích krajín, ten skutočne stúpol medzi rokom 2014 a ORP o 2 percentuálne body, ale medzi rokom 2013 a ORP klesol o 24 percentuálnych bodov. Preto sa vplyv tohto dovozu na výrobné odvetvie Únie v období po zavedení opatrení v skutočnosti znížil. Argument, že ujmu spôsobuje dovoz z tretích krajín, sa preto zamietol.

               (581)

               Po poskytnutí informácií čínska vláda tvrdila, že niektoré ukazovatele ujmy sa zlepšili až v ORP, a nie ihneď po uložení opatrení. Neexistuje teda žiadna jasná súvislosť medzi uložením opatrení a rôznymi pozitívnymi trendmi.

               (582)

               Komisia uznala, že niektoré ukazovatele ujmy, napríklad v prípade modulov podiel na trhu, výroba a využitie kapacity, sa zlepšili až počas ORP, a nie v roku 2014. Vzhľadom na rozsah subvencovania a ujmy, ktorá sa zistila pri predchádzajúcom prešetrovaní, však trvalo určitý čas, kým sa zvrátili negatívne trendy v rámci celého odvetvia. To sa dá vysvetliť tým, že v čase zavedenia pôvodných opatrení bolo výrobné odvetvie Únie v procese konsolidácie, pričom mnohí výrobcovia sa už nachádzali v konkurze alebo tesne pred ním, ale trh opustili až v roku 2014. To malo značný vplyv na všetky makroekonomické ukazovatele, ktoré zahŕňali aj takéto spoločnosti. Takisto treba poznamenať, že v prípade viacerých ukazovateľov, napríklad podielu na trhu, výroby, využitia kapacity a výrobnej kapacity, ktoré mali negatívny trend na úrovni celého výrobného odvetvia Únie, sa už v roku 2014 prejavili pozitívne trendy, pokiaľ ide o výrobcov modulov aj článkov z Únie zaradených do vzorky. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

               (583)

               Viaceré zainteresované strany tvrdili, že výrobnému odvetviu Únie sa darí a že sa plne zotavilo z predchádzajúcej ujmy. Tieto strany po poskytnutí informácií tieto tvrdenia zopakovali. Predovšetkým údaje uvedené vo finančných výkazoch spoločností SolarWorld a Jabil, ktoré sú zďaleka najväčšími výrobcami modulov v Únii, údajne ukázali, že ich obchodná činnosť v Únii počas niekoľkých posledných rokov rástla a že sa zvýšili ich objem výroby, kapacita, využitie kapacity, predaj na vývoz a produktivita, zatiaľ čo výrobné náklady a zásoby klesali.

               (584)

               Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky (vrátane spoločností Jabil a SolarWorld) v roku 2014 a počas ORP zvýšili svoj objem výroby, kapacitu, využitie kapacity, predaj na vývoz a produktivitu, zatiaľ čo výrobné náklady a zásoby sa znížili. Tvrdenie, že výrobné odvetvie sa plne zotavilo z predchádzajúcej ujmy, však odporuje zisteniam prešetrovania, ktoré sú založené na skutočných overených údajoch výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Mnoho mikroekonomických ukazovateľov sa predovšetkým zakladá len na predaji nezávislým zákazníkom v Únii (napríklad ziskovosť, peňažný tok a návratnosť investícií). Niektoré zo spoločností zaradených do vzorky majú navyše významnú výrobu mimo Únie, ktorá nie je zahrnutá do mikroekonomických ukazovateľov. Verejne dostupné finančné dokumenty sa naopak zameriavajú na všetky činnosti daných spoločností a často poskytujú informácie o konsolidovanej účtovnej závierke celých skupín. Závery o hospodárskej situácii výrobného odvetvia Únie v zmysle článku 8 ods. 4 základného nariadenia preto nevychádzali z verejne dostupných finančných dokumentov, ale z podrobnejších a overených informácií týkajúcich sa situácie v Únii, ktoré boli poskytnuté iba v rámci prešetrovania. Vyvodené závery o stave výrobného odvetvia Únie boli navyše založené na údajoch pochádzajúcich od všetkých výrobcov z Únie zaradených do vzorky, nielen od spoločností SolarWorld a Jabil. Napokon, pokiaľ ide o spoločnosť Jabil, ako už bolo vysvetlené, táto spoločnosť iba montuje moduly, ale nenesie plnú zmluvnú zodpovednosť za ich predaj. Preto sa jej zisk pri analýze stavu výrobného odvetvia Únie nepoužil. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

               (585)

               Jedna zainteresovaná strana po poskytnutí informácií tvrdila, že Komisia mala vziať do úvahy vplyv rozsiahlych investícií realizovaných spoločnosťou SolarWorld. Uvedené investície mali údajne nepriaznivý vplyv na spoločnosť a výrobné odvetvie ako celok, a to vzhľadom na jej významný podiel na produkcii výrobného odvetvia Únie.

               (586)

               Po prvé, investície, na ktoré táto strana odkazuje, sa uskutočnili v roku 2015 a netýkali sa len článkov a modulov, ale aj inej výroby v EÚ, napríklad doštičiek (61). Tieto investície mali preto len čiastkový vplyv na posúdenie ziskovosti obchodnej činnosti spoločnosti v oblasti modulov a článkov. Po druhé, ako zdôraznili iné strany, skupina SolarWorld dosiahla v roku 2016 (62) vo svojich európskych a mimoeurópskych podnikoch pozitívne výsledky. Nezdá sa, že by to v tomto štádiu naznačovalo, že už uskutočnené investície mali negatívny vplyv na spoločnosť. Tento argument sa preto zamietol.

               (587)

               Komisia na základe uvedených skutočností dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie je naďalej vystavené dôsledkom značnej ujmy v zmysle článku 8 ods. 4 základného nariadenia.

         5.   PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA UJMY

               (588)

               S cieľom posúdiť pravdepodobnosť pokračovania ujmy, ak sa nechá uplynúť platnosť opatrení voči ČĽR, sa analyzoval potenciálny vplyv čínskeho dovozu na trh Únie a na výrobné odvetvie Únie v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia.

               (589)

               Ako sa preukázalo v oddiele 4.5, výrobné odvetvie Únie bolo počas ORP naďalej vystavené dôsledkom ujmy. Ako sa uvádza v oddiele 3.8, ak sa nechá uplynúť platnosť opatrení, existuje pravdepodobnosť pokračovania a opätovného výskytu subvencovania. Okrem toho sa zistilo, že ak by sa nechala uplynúť platnosť opatrení, subvencovaný vývoz z ČĽR do Únie by dosial značný objem a subvencované ceny by boli ešte nižšie.

         5.1.   Voľná kapacita, obchodné toky, atraktívnosť trhu Únie a cenové správanie vyvážajúcich výrobcov v ČĽR

               (590)

               Voľná kapacita všetkých vyvážajúcich výrobcov v ČĽR spolupracujúcich pri tomto prešetrovaní je podľa ich odpovedí pri výbere vzorky približne 33 %. Len samotné tieto spoločnosti mali počas ORP voľnú kapacitu (približne 10 GW), ktorá by dokázala uspokojiť dopyt celého trhu Únie. Treba poznamenať, že voľná kapacita najväčších spolupracujúcich výrobcov z hľadiska objemu je oveľa nižšia, pričom ich využitie kapacity dosahuje hodnoty 86 % až 97,8 %.

               (591)

               Jedna zainteresovaná strana po poskytnutí informácií tieto údaje spochybnila tvrdiac, že štyria najväčší čínski výrobcovia (Trina, JA Solar, Jinko a Canadian Solar) vykonávali činnosť v plnej výrobnej prevádzke. Podľa uvedenej zainteresovanej strany títo štyria výrobcovia zabezpečujú viac ako 40 % celkového čínskeho vývozu (približne 11,2 GW). Z toho vyplýva, že aby sa dosiahla voľná kapacita 43 % v roku 2016, ako uvádza Komisia, všetci menší výrobcovia by museli vykonávať činnosť s využitím kapacity iba na 20 %. Táto zainteresovaná strana požiadala Komisiu, aby poskytla podrobnosti o výpočte priemeru vo výške 43 %.

               (592)

               Komisia v prvom rade poznamenala, že voľná kapacita všetkých vyvážajúcich výrobcov v ČĽR spolupracujúcich pri tomto prešetrovaní sa odhaduje na približne 33 %, nie 43 %. Uvedené výpočty zainteresovanej strany sú navyše založené na predpoklade, že spoločnosti JA Solar a Canadian Solar spolupracovali pri prešetrovaní. Títo dvaja výrobcovia však pri prešetrovaní nespolupracovali. Ich kapacita a využitie kapacity preto Komisii nie sú známe a neboli zohľadnené pri uvedenom výpočte.

               (593)

               Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

               (594)

               Čínska výrobná kapacita v prípade modulov sa pre rok 2015 odhadovala na 96,3 GW/rok a očakáva sa, že v roku 2016 dosiahne 108 GW/rok (63). Zároveň sa celosvetový dopyt odhadoval v roku 2015 na 50,6 GW a predpokladalo sa, že v roku 2016 sa zvýši na 61,7 GW (64) alebo podľa iného zdroja na 68,7 GW (65). Komisia preto dospela k záveru, že celková voľná kapacita čínskych výrobcov značne presiahla celosvetový dopyt, konkrétne o 47,5 % v roku 2015, a v roku 2016 ho má presiahnuť o 42,9 % alebo o 36 %, v závislosti od zdroja. Iný zdroj uviedol, že celkový celosvetový dopyt v roku 2015 bol 58 GW (66), čo by znamenalo nadmernú kapacitu čínskych výrobcov na úrovni 39,8 % za rok 2015.

               (595)

               Aj keby sa v Číne v budúcnosti neinštalovali žiadne nové kapacity, existujúca kapacita by stále značne presahovala predpokladaný celosvetový ročný dopyt po solárnych zariadeniach. Podľa najpravdepodobnejšieho scenára (takzvaný „stredný scenár“) by totiž dopyt v roku 2020 dosiahol hodnotu 97 GW (67) alebo 95 GW (68), čo by plne pokryla existujúca čínska kapacita. Čínska kapacita navyše posledných 10 rokov nepretržite rastie. Napríklad medzi rokmi 2012 a 2015 sa viac ako zdvojnásobila (z 43,8 GW (69) v roku 2012 na 96,3 GW v roku 2015). Podľa Bloomberg New Energy Finance („BNEF“) sa len v roku 2016 v Číne ohlásila alebo bola vo výstavbe ďalšia kapacita zodpovedajúca 2 GW. Okrem toho neexistuje žiadny dôkaz naznačujúci, že by sa čínska kapacita v najbližšej budúcnosti nemala ďalej rozširovať, vzhľadom na skutočnosť, že sa bez prestávky rozširovala počas uplynulých najmenej piatich rokov. Preto aj pri menej pravdepodobnom scenári (tzv. vysoký scenár) zvýšenia celosvetového ročného dopytu až na 120 GW (70) v roku 2020 je pravdepodobné, že čínski výrobcovia by boli stále schopní sami uspokojiť dopyt v plnom rozsahu, pretože by im stačilo rozširovať svoju existujúcu kapacitu v oveľa pomalšie než v minulosti, t. j. iba o 11,3 % za 4 roky.

               (596)

               Viaceré zainteresované strany po poskytnutí informácií spochybnili údaje týkajúce sa kapacity v ČĽR a celosvetovej spotreby, ktoré používa Komisia. Tvrdili, že združenie Solar Power Europe nie je dostatočne spoľahlivé ako zdroj, keďže berie do úvahy iba moduly už pripojené k sieti, zatiaľ čo spoločnosti IHS a BNEF poskytujú presnejší výhľad, keďže uvádzajú moduly zakúpené na inštaláciu.

               (597)

               Komisia však už v skôr uvedených odôvodneniach analyzovala údaje a prognózy pochádzajúce od spoločnosti IHS, pričom údaje od spoločnosti BNEF sa výrazne nelíšia od údajov od spoločnosti IHS. Odhady spoločností BNEF a IHS sa skutočne úplne zhodujú na rok 2016 (68,7 GW konzervatívny scenár a 70,7 GW optimistický scenár) a na rok 2017 (72,9, resp. 77,5 GW), pričom pri odhade na rok 2018 je rozdiel zanedbateľný (BNEF: 83 GW, IHS: 82 GW) (71), čo je posledný rok, pre ktorý má spoločnosť BNEF vypracovaný odhad. Tento argument sa preto zamietol.

               (598)

               Tie isté strany spochybnili aj veľkosť celkovej voľnej kapacity, ktorú zistila Komisia. Konkrétne jedna zainteresovaná strana uviedla, že v roku 2016 to bolo 70 GW. Neposkytla však zdroj informácií ani žiadnu metodiku, na základe ktorej tento údaj stanovila. Aj keby uvedená hodnota bola správna, odhadovaná voľná kapacita by stále bola dostatočná na úplné pokrytie celosvetového dopytu, a to aj v prípade najoptimistickejšieho odhadu na rok 2016 (70,7 GW (72)). Ostatné strany neposkytli žiadny odhad ani necitovali žiadnu štúdiu alebo správu, podľa ktorej by sa hodnota voľnej kapacity zistenej Komisiou mala znížiť. Tento argument preto nič nemení na uvedených záveroch.

               (599)

               Viaceré zainteresované strany pred poskytnutím a po poskytnutí informácií uviedli, že spoločnosti úrovne Tier 1 (73) majú oveľa nižšiu nadmernú kapacitu ako zostávajúce spoločnosti úrovne Tier 2 a úrovne Tier 3. Podľa spoločnosti BNEF majú spoločnosti úrovne Tier 1 v roku 2016 odhadovanú kapacitu 46 GW, čo je skutočne menej než celková kombinovaná kapacita spoločností úrovne Tier 2 a Tier 3, ktorá sa odhaduje na 62 GW (74). Na celosvetovom trhu však pôsobia čínske spoločnosti všetkých úrovní. Pokiaľ ide o Úniu, po zavedení existujúcich opatrení do nej vyvážali nielen spoločnosti úrovne Tier 1, ale aj spoločnosti úrovne Tier 2 a Tier 3, aj keď v menších množstvách (podiel týchto spoločností na celkovom čínskom dovoze sa v roku 2014 odhadoval na 13,6 %). Komisia sa preto domnievala, že na účely stanovenia voľnej kapacity, ktorá je k dispozícii v Číne, by sa mala zohľadniť kapacita čínskych vyvážajúcich výrobcov všetkých úrovní.

               (600)

               Jedna zainteresovaná strana po poskytnutí informácií spochybnila zistenie, že pri stanovovaní voľnej kapacity, ktorá je dostupná v Číne, by sa mala vziať do úvahy nadmerná kapacita všetkých typov vyvážajúcich výrobcov.

               (601)

               Komisia poukázala na to, že len kapacita, ktorú majú k dispozícii spoločnosti úrovne Tier 1, v roku 2015 predstavovala 90 % celkovej svetovej spotreby (odhadovala sa na 50,6 GW). Okrem toho skutočnosť, že spoločnosti úrovne Tier 2 a Tier 3 vyvážali do EÚ, aj keď len malé objemy, preukazuje, že sú aktívne na trhu Únie a neobmedzujú svoj predaj len na čínsky trh alebo iné trhy. A napokon sa očakáva, že po nedávnom odstúpení od záväzkov týkajúcom sa prevažne spoločností úrovne Tier 1 sa dovoz spoločností úrovne Tier 2 a Tier 3 výrazne zvýši. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

               (602)

               Viaceré strany pred zverejnením aj po zverejnení informácií predložili argument, že nadbytočné kapacity v Číne sú do značnej miery zveličené, keďže dopyt po solárnych zariadeniach na celosvetovej úrovni sa sústavne zvyšuje. Celosvetový ročný dopyt sa skutočne v rokoch 2014 a 2015 zvýšil o 25 % (zo 40,3 GW na 50,6 GW) (75). Ako však už bolo uvedené, odhadovaná nadmerná kapacita čínskych výrobcov prevyšuje súčasný dopyt o 47,5 %. Preto aj pri najoptimistickejšom scenári rastu celosvetového dopytu by čínski výrobcovia mali s vysokou pravdepodobnosťou dostatočnú voľnú kapacitu na uspokojenie tohto dopytu. Tento argument sa preto zamietol.

               (603)

               Pokiaľ ide o články, existujúca kapacita čínskych vyvážajúcich výrobcov sa v roku 2016 odhaduje na 76,6 GW, čo v porovnaní s rokom 2015 predstavuje nárast o 12 % (68 GW) (76). Keďže celosvetový dopyt po článkoch je približne rovnaký ako celosvetový dopyt po moduloch, čínski vyvážajúci výrobcovia mali nadmernú kapacitu článkov na úrovni 25,6 % v roku 2015 a na úrovni 19,5 % v roku 2016. Čína okrem toho mala v roku 2016 kapacitu vo výške 72,8 % celosvetovej existujúcej kapacity, čo je výrazne viac, než mali všetky ostatné tretie krajiny. Štyri nasledujúce tretie krajiny s najväčšími dostupnými kapacitami majú podstatne menšie kapacity než Čína: (Taiwan: 11 GW; Malajzia: 4 GW; Kórea: 2,7 GW; Japonsko: 1,9 GW). Na základe týchto skutočností Komisia dospela k záveru, že Čína má značnú nadmernú kapacitu aj pri výrobe článkov.

         5.2.   Atraktívnosť trhu Únie

               (604)

               Niektoré strany uviedli, že trh Únie už nie je pre čínskych výrobcov atraktívny. Tvrdili, že čínska výroba článkov a modulov bude skôr smerovať do rýchlo sa rozvíjajúcich trhov v Ázii, ako je Japonsko a India. Okrem toho čínsky domáci dopyt posledných niekoľko rokov rastie a v prvom štvrťroku 2016 dosiahol úroveň 50 % čínskej výroby solárnych modulov. Čína by do roku 2020 údajne mala inštalovať zariadenia s kapacitou približne 20 GW ročne. Preto súvislosti s rastúcim počtom solárnych zariadení v Číne, Indii a na ďalších trhoch v juhovýchodnej Ázii má byť čínska výroba solárnych modulov primárne určená na uspokojenie rastúceho dopytu na týchto trhoch.

               (605)

               Je pravda, že trh Únie už nie je taký významný, ako býval v minulosti, kedy tvoril až 60 % ročnej celosvetovej inštalovanej kapacity (v roku 2012). Takisto sa nepredpokladá, že by Únia patrila medzi rýchlo sa rozvíjajúce trhy. Prognózy rastu trhu Únie sú v porovnaní so zvyškom sveta pomerne skromné. Podľa stredného scenára združenia Solar Power Europe by ročná spotreba solárnej energie v Európe mala v roku 2020 vzrásť z 8,2 GW na približne 15 GW (77). V odhadoch združenia Solar Power Europe sú však zahrnuté aj krajiny, ktoré nie sú členmi EÚ (Turecko, Švajčiarsko atď.); jeho prognóza rastu pre 28 členských štátov Únie je ešte menej optimistická, t. j. na úrovni približne 11,6 GW (78) v roku 2020.

               (606)

               Únia však aj naďalej zostáva významným trhom s podielom 14 % na celosvetovom trhu, pričom sa očakáva, že jej podiel na celosvetovom trhu zostane významný aj v budúcnosti. Tri z jej členských štátov (Spojené kráľovstvo, Nemecko a Francúzsko) patrili v roku 2015 medzi desať najvýznamnejších trhov so solárnymi modulmi. Okrem toho, ako už bolo uvedené, nadmerná kapacita čínskych vyvážajúcich výrobcov by v budúcnosti dokázala uspokojiť celosvetový dopyt vrátane všetkých rýchlo rastúcich trhov, ako je samotná Čína, India, Japonsko, Južná Amerika atď. spolu. V neposlednom rade v dôsledku zavedenia a posilnenia opatrení na ochranu obchodu zo strany Kanady, Indie, USA a iných krajín zároveň klesla atraktívnosť týchto trhov, čo by ešte zvýšilo atraktívnosť trhu Únie, keby sa opatrenia zrušili.

               (607)

               Jedna zainteresovaná strana po poskytnutí informácií tvrdila, že napriek opatreniam na ochranu obchodu proti dovozu z ČĽR je USA atraktívnym trhom vďaka stimulom a veľmi vysokej miere prirodzeného slnečného svitu. Podľa tej istej strany navyše platí, že v rozpore s uvedenými skutočnosťami India nemá zavedené žiadne opatrenia na ochranu obchodu proti dovozom z ČĽR. India navyše plánuje svoj inštalovaný výkon výrazne zvýšiť.

               (608)

               Pokiaľ ide o USA, Komisia poznamenala, že príslušná strana neposkytuje žiadny dôkaz o tom, že stimuly úplne kompenzujú nevýhody, ktoré výrobcom z ČĽR spôsobujú clá. Komisia rozhodne netvrdila, že trh USA nie je atraktívny, ale že prítomnosť ciel jeho atraktívnosť znížila. Pokiaľ ide o Indiu, navrhované clo sa neuplatňovalo a v júni 2014 sa jeho platnosť skončila. Aj keď sa v Indii clá neuplatňujú, clá v Kanade a v USA zvyšujú atraktívnosť trhu Únie, ak platnosť opatrení uplynie. Trh Únie sa takisto nestáva neatraktívnym, keďže všetky ostatné okolnosti opísané v tomto oddiele stále platia.

               (609)

               Napriek zavedeniu vyrovnávacích opatrení v roku 2013 majú čínski vyvážajúci výrobcovia naďalej veľký záujem o trh Únie, čo sa prejavuje skutočnosťou, že si na trhu Únie udržali silnú pozíciu. Ako bolo uvedené v oddiele 4.4, trhový podiel dovozu modulov z Číny bol počas ORP 41 % a dovozu článkov 16 %, pričom sa táto pozícia na trhu v porovnaní s dovozom z tretích krajín úspešne udržiava (v prípade článkov dokonca zlepšuje). Objem čínskeho dovozu modulov a jeho podiel na trhu sú oveľa významnejšie než v prípade tretích krajín, ktorých kumulatívny podiel na trhu predstavuje iba 25 %. Pokiaľ ide o články, podiel tretích krajín na trhu predstavoval počas ORP 51 %, čo však znamená, že výrazne klesol (o 32 %) oproti roku 2013, keď mali tretie krajiny 75 % podiel na trhu. Okrem toho napriek tomu, že opatrenia nadobudli účinnosť v roku 2013, čínsky dovoz článkov vzrástol medzi rokom 2013 a ORP o 77,8 %. Navyše, ako sa ukázalo aj pri prešetrovaní obchádzania v roku 2015, niektorí čínski výrobcovia sa snažili vyhnúť opatreniam tým, že ich obchádzali cez Taiwan a Malajziu, čo sú najväčší dovozcovia spomedzi tretích krajín.

               (610)

               Viaceré strany po poskytnutí informácií spochybnili zistenie, že trh Únie je naďalej atraktívnym trhom pre čínskych vyvážajúcich výrobcov. Jedna zo strán poukázala na to, že prognózy rastu trhu Únie ako celku by sa mali znížiť na základe poklesu počtu nových zariadení v Únii o 18 % počas prvých 9 mesiacov roka 2016 v porovnaní s predchádzajúcim rokom, čo vedie k pomerne pesimistickému odhadu dopytu v Únii na rok 2016 vo výške 7,1 GW. To by viedlo aj k následnému pesimistickému vývoju dopytu v Únii až do roku 2020. Uvedená strana navyše tvrdila, že tri hlavné trhy Únie (Spojené kráľovstvo, Nemecko a Francúzsko) budú v budúcnosti ďalej strácať atraktívnosť.

               (611)

               V skutočnosti je predpokladaný celkový dopyt Únie vo výške 7,1 GW, ako ho uviedla daná zainteresovaná strana, skôr dobrým výsledkom za rok 2016, keďže je do značnej miery v súlade s pôvodným odhadom združenia Solar Power Europe podľa stredného scenára na rok 2016 (7,3 GW) (79). Odhad tejto strany, podľa ktorého sa dopyt Únie bude na tomto základe vyvíjať do roku 2020 podľa nízkeho scenára, teda nie je podložený údajmi, ktoré sama poskytla. V každom prípade, aj keby sa dopyt vyvíjal podľa najhoršieho možného scenára a podiel trhu Únie na svetovom trhu by klesol, nevyhnutne by to neznamenalo, že trh Únie prestane byť pre čínsky vývoz atraktívny, keďže všetky ostatné opísané okolnosti stále platia. Aj keď sa relatívny podiel trhu Únie na celosvetovom dopyte môže znižovať, tento trh stále zostáva atraktívnym pre čínsky vývoz. Inak by sa nevyskytovali praktiky obchádzania, ktoré sa zase zistili pri nedávnych prešetrovaniach týkajúcich sa Malajzie a Taiwanu.

               (612)

               Pokiaľ ide o tvrdenia, že Čína bude inštalovať solárne systémy s kapacitou 20GW ročne do roku 2020, Komisia pri prešetrovaní našla dôkazy, že ČĽR by nebola schopná dodržať tento vysoký cieľ. Získané informácie o trhu svedčia o tom, že tento čínsky cieľ sa zníži v dôsledku nedostatočnej sieťovej infraštruktúry, nadmernej ponuky na trhu a deficitu vo fonde na podporu energie z obnoviteľných zdrojov (80). Cykly poklesu a rozmachu čínskeho trhu so solárnymi výrobkami sa ďalej rozoberajú v odôvodnení (767).

               (613)

               Jedna strana po poskytnutí informácií citovala tlačovú správu Čínskej národnej správy pre energetiku, v ktorej sa oznamuje, že podľa plánu rozvoja v oblasti solárnej energie na najbližších päť rokov sa plánuje, že do roku 2020 sa nainštaluje kapacita fotovoltickej energie v objeme najmenej 105 GW. Strana tvrdila, že toto povedie k ďalšiemu zvýšeniu dopytu v Číne.

               (614)

               Cieľ 105 GW inštalovanej kumulatívnej kapacity je pomerne nízky a podľa spoločnosti BNEF (81) bude splnený už v roku 2017. Tento nízky cieľ je preto irelevantný, keďže naznačuje, že po roku 2017 by sa nemal očakávať žiadny rast, čo je v rozpore s prognózami, podľa ktorých čínsky trh bude rásť. Komisia zároveň už v odôvodnení (612) analyzovala scenár rastu čínskeho trhu, aj keď nižšieho než 20 GW ročne do roku 2020. Tento argument sa preto zamietol.

               (615)

               Komisia ďalej analyzovala, či v prípade, že by sa nechala uplynúť platnosť opatrení, bude čínsky dovoz prichádzať do Únie za ceny nižšie, než sú súčasné ceny v Únii.

               (616)

               Takmer všetci vyvážajúci výrobcovia, ktorí počas ORP predávali moduly a články z ČĽR do Únie, mali cenové záväzky a ich vývozné ceny do EÚ boli určené týmito cenovými záväzkami, ktorými sa stanovuje minimálna dovozná cena. Takéto vývozné ceny sa preto nemohli považovať za relevantný ukazovateľ pre zisťovanie cenového správania vyvážajúcich výrobcov v prípade, že by sa nechala uplynúť platnosť opatrení.

               (617)

               Namiesto toho sa použili ceny, ktoré vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky uplatňujú v tretích krajinách. Pri vývoze do tretích krajín sa zistilo, že počas ORP boli ceny vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky podhodnotené oproti cenám výrobcov z Únie zaradených do vzorky v priemere o 2,2 % v prípade článkov a 5,6 % až 9,2 % v prípade modulov. Tieto číselné údaje ukazujú priemerné cenové podhodnotenie na vyvážajúceho výrobcu (najnižšie rozpätie medzi spoločnosťami a najvyššie rozpätie medzi spoločnosťami). V prípade článkov je len jedno rozpätie podhodnotenia, keďže ide o priemerné cenové podhodnotenie v prípade jediného vyvážajúceho výrobcu zaradeného do vzorky, ktorý vyváža články do Únie.

               (618)

               Jedna zo strán požiadala o prehľad váženej priemernej ceny podľa štyroch posudzovaných krajín vývozu (Čile, India, Japonsko a Singapur) s cieľom pripomienkovať zistenia o cenovom podhodnotení. Pri výpočte podhodnotenia sa neprihliadalo na váženú priemernú cenu zodpovedajúcu jednotlivým tretím krajinám, ale sčítali sa vážené priemerné ceny všetkých štyroch krajín vývozu, čím sa správne zohľadnili množstvá a ceny, za ktoré sa vývoz uskutočňoval. Táto požiadavka sa preto zamietla.

               (619)

               Jedna zainteresovaná strana po poskytnutí informácií tvrdila, že vyvážajúci výrobcovia by nemali motiváciu zvýšiť svoj predaj do Únie, ak by uplynula platnosť opatrení. Komisiu táto hypotéza nepresvedčila. Ako ukázali zistené rozpätia cenového podhodnotenia, ak by sa nechala uplynúť platnosť opatrení, vyvážajúci výrobcovia by mohli zvýšiť svoje objemy predaja v EÚ. Keďže ich ceny v Únii by boli nižšie než ceny výrobcov z Únie, je určite odôvodnené predpokladať, že čínsky vývoz by bojoval o väčší podiel na trhu v Únii. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

               (620)

               Komisia preto dospela k záveru, že ak by sa nechala uplynúť platnosť opatrení, čínsky dovoz by prichádzal do Únie za ceny nižšie, než sú súčasné ceny výrobného odvetvia Únie, a pravdepodobne by sa zvýšil objem jeho predaja a podiel na trhu.

         5.3.   Záver týkajúci sa pravdepodobnosti pokračovania ujmy

               (621)

               Komisia na základe uvedených skutočností dospela k záveru, že v ČĽR existuje značná voľná kapacita v prípade modulov aj článkov. Trh Únie zostáva atraktívnym z hľadiska veľkosti a predajných cien, najmä v porovnaní s cenovou úrovňou vývozu ČĽR do tretích krajín, čo ďalej potvrdzujú záznamy o praktikách obchádzania v uplynulom období. Komisia v dôsledku toho zistila, že vzhľadom na pokračovanie a pravdepodobnosť opätovného výskytu subvencovania existuje veľká pravdepodobnosť, že zrušenie vyrovnávacích opatrení by viedlo k masívnemu prílevu subvencovaného dovozu. To by viedlo k pokračovaniu ujmy pre výrobné odvetvie Únie.

         5.4.   Príčinná súvislosť

               (622)

               Viaceré zainteresované strany pred poskytnutím aj po poskytnutí informácií taktiež tvrdili, že ak Komisia zistí, že výrobné odvetvie Únie naďalej trpí ujmou, túto ujmu spôsobuje niekoľko ďalších faktorov, ktoré súhrnne zapríčiňujú celú ujmu:

                           i)

                           zrušenie schém stimulov v mnohých členských štátoch;

                           ii)

                           výrobné odvetvie Únie zatiaľ nedosiahlo úspory z rozsahu vytvorením kapacity niekoľkých GW tak, aby bolo ekonomicky životaschopné a malo vplyv na svetový trh;

                           iii)

                           ujma je spôsobená dovozom z iných krajín, keďže ich ceny sú o 25 % nižšie než čínske dovozné ceny;

                           iv)

                           ujma je spôsobená skutočnosťou, že ceny modulov výrobcov v Únii sú sústavne nižšie než dovozné ceny čínskych výrobcov.

               (623)

               Pokiaľ ide o prvé tvrdenie, Komisia uznáva, ako je uvedené v oddiele 6.3.2, že zmeny a v niektorých členských štátoch pozastavenie alebo ukončenie schém podpory viedli v rokoch 2012 až 2014 k poklesu spotreby v Únii po dosiahnutí vrcholu spotreby v roku 2011. Tento výrazný pokles spotreby sťažuje rast výrobného odvetvia Únie. Komisia však pri predchádzajúcom prešetrovaní zistila, že výrobné odvetvie Únie bolo nútené znížiť ceny najmä v dôsledku tlaku subvencovaného dovozu, a nie v dôsledku zmien v schémach podpory (82). Preto hlavnou príčinou ujmy utrpenej počas predchádzajúceho prešetrovania bol prílev čínskych subvencovaných výrobkov. Výrobné odvetvie Únie navyše napriek poklesu spotreby medzi rokom 2012 a ORP o 56 % zvýšilo svoj podiel na trhu v prípade modulov o 40 % a v prípade článkov o 47 %. Výrobné odvetvie Únie začalo zvyšovať aj svoj objem predaja medzi rokom 2014 a ORP, keď sa začal prejavovať ochranný účinok opatrení, ako je uvedené v odôvodnení (574). Odvetvie výrazne znížilo aj svoje náklady (pozri tabuľky 8a a 8b) a zlepšilo využívanie svojej kapacity. Preto sa napriek poklesu spotreby a vzhľadom na platné opatrenia výrobné odvetvie Únie začalo zotavovať z minulej ujmy. Tento argument bol preto zamietnutý.

               (624)

               Pokiaľ ide o druhé tvrdenie, kapacita výrobného odvetvia Únie určite nie je porovnateľná s kapacitou, ktorú v uplynulých rokoch dosiahli čínski vyvážajúci výrobcovia. Po prvé, čínske spoločnosti dosiahli masovú výrobu a (nadmerné) kapacity v období, keď obsadili mnohé trhy vo svete, a to čiastočne vďaka subvencovaným cenám, ako zistila nielen Európska komisia, ale aj orgány USA a Kanady. Naproti tomu prílev veľkých objemov subvencovaného dovozu mal opačný účinok na výrobcov vystavených týmto nekalým praktikám. Komisia pri predchádzajúcom prešetrovaní (83) zistila, že v roku 2010 výrobné odvetvie Únie dosiahlo zisk 10 % v situácii s podobnou existujúcou kapacitou (6 983 MW v roku 2010 a 6 467 MW v ORP). Masový dovoz čínskych subvencovaných výrobkov spôsobil drastický pokles ziskovosti výrobného odvetvia Únie a účinne mu zabránil v nových investíciách na dosiahnutie úspor z rozsahu. Ochranný účinok opatrení umožnil výrobnému odvetviu Únie v roku 2014 a počas ORP konsolidáciu a výrazné zníženie nákladov a správne nasmeroval výrobné odvetvie Únie, aby mohlo využívať úspory z rozsahu. Jedna strana po poskytnutí informácií spochybnila tento výrok. Tvrdila, že investície po uložení opatrení klesli a neumožňovali úspory z rozsahu. V rozpore s týmto tvrdením investície počas ORP v skutočnosti v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi stúpli, a to v prípade výroby modulov aj článkov. Toto tvrdenie sa preto takisto zamietlo.

               (625)

               Pokiaľ ide o tretie tvrdenie, Komisia zistila (pozri tabuľky 4a a 4b), že priemerné dovozné ceny z Číny boli v prípade článkov mierne vyššie a v prípade modulov mierne nižšie než zodpovedajúce priemerné dovozné ceny z tretích krajín. Kým v prípade článkov boli čínske dovozné ceny o 4 % vyššie než dovozné ceny z tretích krajín, v prípade modulov boli o 1 % nižšie. Z toho vyplýva, že tento argument bol vecne nesprávny, a preto sa zamietol. Tvrdenie, že dovoz z tretích krajín spôsobuje neúčinnosť opatrení, sa rozoberá v odôvodneniach (735) a (736).

               (626)

               Pokiaľ ide o štvrté tvrdenie, prešetrovaním sa zistilo, že v prípade modulov boli priemerné dovozné ceny z Číny sústavne nižšie než priemerné predajné ceny výrobcov v Únii. Napríklad počas ORP bola priemerná dovozná cena z Číny 544 EUR/kW (84), zatiaľ čo priemerná cena Únie bola 593 EUR/kW. Toto tvrdenie bolo takisto fakticky nesprávne, a preto sa zamietlo. Komisia na základe uvedených skutočností dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie naďalej trpí značnou ujmou v zmysle článku 8 ods. 4 základného nariadenia.

               (627)

               Jedna zainteresovaná strana po poskytnutí informácií tvrdila, že ujma je spôsobená opatreniami, keďže zvyšujú náklady na články pre vertikálne neintegrovaných výrobcov modulov. Ako sa však uvádza ďalej v oddiele 7.4.1, výrobcovia modulov majú prístup k článkom za nízke ceny z tretích krajín a ponuka týchto článkov nebola nedostatočná. Tento argument sa preto zamietol.

         6.   ZÁUJEM ÚNIE

   6.1.   Záujem výrobného odvetvia Únie

               (628)

               Tento oddiel je zameraný na záujem výrobcov modulov z Únie. Záujem výrobcov článkov z Únie je analyzovaný v oddiele 7 – čiastočné priebežné revízne prešetrovanie.

               (629)

               Existuje viac ako 100 známych výrobcov modulov. Výrobné odvetvie Únie zastupuje združenie EU Pro Sun, ktoré je žiadateľom. Združenie EU Pro Sun zastupuje 31 výrobcov doštičiek, článkov a modulov z Únie.

               (630)

               Pokračovanie opatrení umožní výrobnému odvetviu Únie udržať si svoj zvýšený podiel na trhu v Únii a zotaviť sa zo značnej ujmy. Ako sa uvádza v odôvodnení (540), podiel výrobného odvetvia Únie na trhu Únie vzrástol z 25 % v roku 2012 na 35 % v ORP. Ako sa zistilo v oddiele 4.6, vzhľadom na predajné ceny čínskych modulov do tretích krajín a vysoké voľné kapacity v ČĽR budú v prípade uplynutia platnosti opatrení prichádzať do Únie čínske moduly za ceny nižšie ako minimálna dovozná cena a vo významnejších objemoch. Pokračovanie opatrení by preto chránilo výrobné odvetvie Únie pred intenzívnym a nespravodlivým cenovým tlakom, ktorý by bol inak vyvíjaný čínskym dovozom.

               (631)

               Ak sa opatrenia nepredĺžia, vysoké investície do výskumu a vývoja a kapitálové investície, ktoré boli realizované v rámci výroby modulov v Únii, by sa mohli stať nadbytočnými, pretože ich nie je možné jednoducho zmeniť na produktívne využitie v iných odvetviach. V prípade úpadku výrobcov modulov z Únie by väčšina zo 6 300 osôb zapojených do výroby modulov stratila zamestnanie. Táto pracovná sila je do veľkej miery vysokokvalifikovaná. Pokračovaním opatrení získa výrobné odvetvie Únie naopak viac času na úplné zotavenie sa z účinkov minulého subvencovania.

               (632)

               Jedna strana po poskytnutí informácií vyzvala Komisiu, aby identifikovala výrobcov článkov a modulov, ktorí nepodporujú opatrenia. Komisia objasnila, že sa neprihlásila a proti opatreniam nenamietala žiadna strana, ktorá sa považuje za súčasť výrobného odvetvia Únie. Tá istá strana žiadala Komisiu, aby zo zoznamu 31 spoločností zastúpených združením EU ProSun odčítala výrobcov doštičiek z Únii. Komisia objasnila, že združenie EU ProSun zastupuje 29 výrobcov článkov a modulov z Únie.

               (633)

               Niektoré strany po poskytnutí informácií nesúhlasili s tým, že tieto opatrenia sú v záujme Únie. Tieto strany tiež nesúhlasili s tým, že čínske subvencované výrobky vyvíjali nespravodlivý cenový tlak na výrobné odvetvie Únie. Taktiež tvrdili, že Komisia bola motivovaná cieľom udržať podiel výrobného odvetvia Únie na trhu a že Komisia chránila malú časť odvetvia solárnej energie na úkor celého hodnotového reťazca v oblasti solárnej energie.

               (634)

               Komisia pripomenula, že podľa základného nariadenia sú obchodné opatrenia zamerané na ochranu výrobného odvetvia Únie pred značnou ujmou spôsobovanou subvencovaním za predpokladu, že je to v záujme Únie. V tomto revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti sa zistila pravdepodobnosť subvencovania a pokračovania ujmy, ak by platnosť opatrení uplynula. Komisia tiež zistila, že trh Únie so solárnymi modulmi sa zmenšil z niekoľkých dôvodov, ktoré nesúviseli so zavedením opatrení, ako sa uvádza v odôvodnení (681). Rast podielu výrobného odvetvia Únie na trhu je preto kľúčový ukazovateľ, ktorý ukazuje, že tieto opatrenia boli účinné.

               (635)

               Komisia preto dospela k záveru, že pokračovanie opatrení v súvislosti s modulmi je jednoznačne v záujme výrobného odvetvia Únie.

         6.2.   Záujem neprepojených dovozcov, odberateľského a dodávateľského odvetvia

   6.2.1.   Predbežné poznámky

               (636)

               Značný počet dodávateľských a odberateľských spoločností z Únie, či už individuálne, alebo prostredníctvom svojich združení, vyzval na ukončenie opatrení z dôvodu záujmu Únie. Tvrdia, že ide o opatrenia, ktoré majú nepredvídané negatívne dôsledky pre prevažnú väčšinu pracovných miest v európskom odvetví solárnej energie. Uviedli, že opatrenia spôsobujú nárast cien solárnych zariadení, čo má tlmiaci účinok na dopyt, a tiež všetky negatívne dôsledky na zamestnanosť v odberateľskom aj dodávateľskom odvetví. Okrem toho tvrdili, že širšie politické ciele týkajúce sa zmeny klímy a podpory energií z obnoviteľných zdrojov sú tiež negatívne ovplyvnené. Poukázali aj na zmenené okolnosti od prijatia konečných opatrení v decembri 2013, a to najmä na prechod od systémov podpory v pevných cenách (napr. výkupné sadzby a výkupné prémie) k súťažiam, dosiahnutie parity siete pre solárnu energiu v určitých regiónoch Únie alebo pre určité skupiny zákazníkov a na ratifikáciu Parížskej dohody na základe Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy zo strany Únie v októbri 2016 s cieľom obmedziť zmenu klímy. A napokon, niektoré strany tvrdili, že v Únii nie je na pokrytie dopytu Únie dostatočná výroba modulov; že opatrenia sa stali neúčinné vzhľadom na nárast vývozu zo strany tretích krajín a že opatrenia boli prínosom najmä pre vývozcov v tretích krajinách.

         6.2.2.   Neprepojení dovozcovia

               (637)

               Prihlásili sa dvaja neprepojení dovozcovia modulov a poskytli vyplnené dotazníky, ktoré boli následne overené, ako je uvedené v odôvodnení (30). Títo neprepojení dovozcovia takisto zaslali niekoľko ďalších podaní, v ktorých vyjadrili svoje názory na to, prečo by sa mali opatrenia ukončiť. Dovozcovia solárnych panelov trpia slabou ziskovosťou. Taktiež predložili zoznam iných dovozcov a veľkoobchodníkov, ktorí od zavedenia registrácie čínskych solárnych modulov v marci 2013 vyhlásili úpadok alebo výrazne znížili svoju zamestnanosť. Niektoré z týchto spoločností, napr. spoločnosť Gehrlicher, poukázali na uloženie opatrení na čínske solárne moduly ako na hlavný dôvod svojej platobnej neschopnosti. Neprepojení dovozcovia tvrdia, že opatreniami sa zvyšuje cena solárnej energie a oslabuje sa dopyt.

               (638)

               Neprepojení dovozcovia tiež tvrdili, že cenový záväzok týkajúci sa MDC spôsobuje nevýhody im a iným odberateľským spoločnostiam, ktoré pôsobia na medzinárodných trhoch, napr. spoločnosti v oblasti inžinierskej činnosti, obstarávania a stavebníctva, keďže obmedzuje ich schopnosť nakupovať moduly od popredných čínskych výrobcov na úrovni Tier 1. Záväzok neumožňuje paralelný predaj prešetrovaného výrobku v Únii a mimo Únie. Čínski vývozcovia preto nemôžu dodávať moduly neprepojeným dovozcom, ktorí pôsobia aj na trhoch mimo Únie (napr. vo Švajčiarsku alebo v USA), ak sú súčasťou veľkoobchodného portfólia neprepojených dovozcov v rámci Únie. Tvrdí sa, že táto skutočnosť predstavuje významnú nevýhodu, pokiaľ ide o účasť týchto spoločností ako veľkoobchodníkov a realizátorov projektov na celosvetovo rastúcom fotovoltickom trhu.

               (639)

               Neprepojení dovozcovia takisto tvrdili, že opatrenia vo svojej súčasnej podobe vytvárajú ďalšie značné podnikateľské riziko a administratívne zaťaženie. Podľa ich názoru ďalšie administratívne kroky, ako je vydanie osvedčenia Čínskej obchodnej komory pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov (ďalej len „CCCME“) a dôkladné kontroly zo strany colných orgánov Únie, predlžujú celkový čas od objednávky až po dodanie zo 7 na 11 týždňov.

               (640)

               Komisia zistila, že aj po uložení opatrení zostal podiel čínskych modulov na trhu Únie pomerne vysoký. Aj napriek tomu, že trhový podiel čínskych modulov v Únii sa v roku 2012 znížil zo 66 %, v ORP stále zostával na vysokej úrovni 41 %. Čína tak zostala najväčším predajcom modulov v Únii, pred výrobným odvetvím Únie, ktorého podiel na trhu počas ORP bol 35 %. Nezávislým dovozcom navyše nič nebránilo získavať solárne moduly z tretích krajín. Spolupracujúci dovozcovia aspoň do určitej miery nahradili čínske moduly modulmi z tretích krajín. Spolupracujúci dovozcovia, ktorí pôsobia ako veľkoobchodníci a systémoví integrátori (85), takisto predávali moduly výrobného odvetvia Únie; preto profitovali z nárastu podielu na trhu, pokiaľ ide o dovoz zo zvyšku sveta, ako aj z nárastu podielu výrobného odvetvia Únie na trhu. Z toho dôvodu sa musia slabšie výsledky spolupracujúcich dovozcov čiastočne pripísať poklesu dopytu v Únii v nadväznosti na cyklický výkyv, ktorým prešlo úniové odvetvie solárnej energie, ako je podrobnejšie uvedené v oddiele 6.3.2 ďalej v texte.

               (641)

               Zákaz paralelného predaja sa zaviedol s cieľom predísť kompenzačným obchodom, ktoré by mohli oslabiť záväzok. Zaviedli sa aj ďalšie administratívne kroky pre čínsky dovoz s cieľom zlepšiť monitorovanie opatrení a vyhnúť sa akejkoľvek forme obchádzania opatrení, ktoré by mohlo oslabiť záväzok.

               (642)

               Niektoré strany po poskytnutí informácií tvrdili, že Komisia nezohľadnila záujem dovozcov. Podľa ich názoru opatrenia zvýšili ceny, za ktoré bolo možné výrobky v oblasti solárnej energie kúpiť. Dovozcovia preto pocítili pokles dopytu.

               (643)

               Komisia poznamenala, že hlavným cieľom opatrení bolo opätovné nastolenie ceny, ktorá nespôsobuje ujmu, za výrobok, ktorý bol podľa zistení subvencovaný. Toto logicky prináša určitý nárast ceny subvencovaného výrobku. Čínske subvencované výrobky mali pred uložením opatrení veľmi vysoký podiel na trhu Únie. Ich podiel na trhu klesol po tom, ako sa uložili opatrenia. Ako je však podrobne uvedené v oddiele 6.3, Komisia zistila, že toto zvýšenie cien spôsobené obnovením cenovej úrovne nespôsobujúcej ujmu malo len obmedzený vplyv na celkový dopyt v Únii. Komisia preto dospela k záveru, že neprepojení dovozcovia trpeli len okrajovo pre pokles dopytu v dôsledku opatrení.

         6.2.3.   Odberateľské odvetvie

               (644)

               Ako zainteresované strany sa zaregistrovalo viac ako 140 odberateľských spoločností. Odberateľské spoločnosti sú subjekty vykonávajúce inštaláciu solárnych panelov; spoločnosti v oblasti inžinierskej činnosti, obstarávania a stavebníctva, spoločnosti v oblasti prevádzky a údržby a spoločnosti pôsobiace v oblasti projektového financovania. Kým väčšina spoločností sa len zaregistrovala ako zainteresované strany bez akejkoľvek následnej činnosti, približne 30 spoločností poskytlo lepšie podložené podania, v ktorých namietajú proti opatreniam. Vyplnený dotazník predložili tri spoločnosti v oblasti inžinierskej činnosti, obstarávania a stavebníctva. Viac než 400 odberateľských spoločností zo všetkých členských štátov okrem toho podpísalo otvorený list, v ktorom sa vyzýva na ukončenie opatrení.

               (645)

               Viac ako 30 celoeurópskych a národných združení, ktoré zastupujú spoločnosti v oblasti solárnej energie, zaslalo listy, v ktorých sa namieta proti opatreniam. Medzi nimi bolo aj Európske združenie dodávateľov elektrických zariadení (AIE), ktoré tvrdí, že zastupuje záujmy subjektov z Únie, ktoré vykonávajú inštaláciu zariadení, na európskej úrovni. Najaktívnejšie združenia boli SPE a SAFE. SAFE je ad hoc združením 50 nemeckých spoločností a združenie SPE tvrdí, že je najreprezentatívnejším združením odvetvia solárnej energie v Európe s viac ako 100 európskymi členmi, z ktorých viac ako 80 podporuje jeho stanovisko týkajúce sa ukončenia opatrení v súvislosti so solárnymi modulmi aj s článkami.

               (646)

               Združenie EU Pro Sun poukázalo na to, že viaceré veľké národné združenia v oblasti solárnej energie zostali voči opatreniam neutrálne, aj keď niektoré z nich sú členmi združenia SPE. V tomto prípade ide najmä o Bundesverband Solarwirtschaft (BSW), Nemecko (najväčšie európske združenie v oblasti solárnej energie); British Photovoltaic Association (BPVA); Syndicat des Energies Renouvenables (SER), Francúzsko; a ANIE Rinnovabili (sekcia pre energiu z obnoviteľných zdrojov v rámci združenia Confindustria), Taliansko. Okrem toho EU Pro Sun tiež tvrdí, že má podporu 150 európskych subjektov vykonávajúcich inštaláciu. Žiadny subjekt vykonávajúci inštaláciu solárnych panelov však otvorene nevystúpil na podporu opatrení. Európska konfederácia odborových zväzov a európsky odborový zväz IndustriALL zaslali spoločný list podporujúci opatrenia. Nemecké združenie spotrebiteľov elektrickej energie (Bund der Energieverbraucher) zaslalo list v prospech opatrení na úrovni, ktorá zodpovedá úspore nákladov vyplývajúcich z technického rozvoja.

               (647)

               Združenie EU ProSun po poskytnutí informácií spochybnilo tvrdenie, že na podporu opatrení otvorene nevystúpil žiadny subjekt vykonávajúci inštaláciu. Združenie EU Pro Sun poukázalo na list 150 subjektov vykonávajúcich inštaláciu, ktorí podporujú opatrenia, a na list podpísaný dvoma členmi združenia Fachpartnerbeirat der Solar World AG, ktoré boli v oboch prípadoch zaslané v októbri 2016. Komisia konštatovala, že 150 subjektov vykonávajúcich inštaláciu požiadalo o anonymitu, preto Komisia naďalej konštatovala, že otvorene nevystúpili na podporu opatrení. Komisia tiež poznamenala, že združenie Fachpartnerbeirat der Solar World AG údajne zastupuje viac ako 800 subjektov vykonávajúcich inštaláciu, ale názvy týchto subjektov neboli poskytnuté. Komisia však potvrdila, že dva subjekty vykonávajúce inštaláciu, ktoré podpísali otvorený list v mene Fachpartnerbeirat der Solar World AG, opatrenia otvorene podporili.

               (648)

               Strany, ktoré namietajú proti opatreniam z dôvodu záujmu Únie, tvrdili, že odberateľské spoločnosti predstavujú viac ako 80 % zamestnanosti a pridanej hodnoty v európskom hodnotovom reťazci solárnej energie. Poukázali na oveľa vyšší počet pracovných miest, ktoré vytvárajú v porovnaní s výrobcami článkov a modulov v Únii. Združenie SPE predložilo správu vypracovanú spoločnosťou Ernst & Young, v ktorej sa uvádza, že odberateľské odvetvie zamestnáva viac ako 110 000 osôb. V správe sa však nevysvetlila metodika na výpočet tohto vysokého počtu zamestnancov. Ďalšia strana uviedla, že odberateľské odvetvie zamestnáva približne 65 000 osôb, na základe predpokladu zhruba 7 EPPČ (ekvivalent plného pracovného času)/MW/rok. Ani táto strana však neodôvodnila svoje predpoklady.

               (649)

               Na základe analýzy niektorých reprezentatívnych projektov v segmente pozemných zariadení a komerčných a rezidenčných zariadení Komisia zistila, že počet pracovných miest v odberateľskom odvetví neprevyšuje 50 000 osôb. Pri tomto údaji sa vychádza z predpokladu, že celková inštalácia (celková inštalácia zahŕňa projekt a prípravu miesta, distribúciu, logistiku, samotnú inštaláciu a režijné náklady pre všetky tieto činnosti) si vyžaduje v priemere 5,2 EPPČ/MW/rok (86) a prevádzka a údržba si vyžadujú približne 0,08 EPPČ/MW/rok. Avšak vzhľadom na to, že výroba článkov a modulov poskytuje zhruba 8 000 pracovných miest, je tvrdenie, že odberateľské odvetvie vytvára podstatne viac pracovných miest ako výroba článkov a modulov, správne.

               (650)

               V rámci prešetrovania Komisie sa taktiež zistilo, že väčšina pracovných miest v odberateľskom odvetví solárnej energie spočíva v inštalácii modulov na strechy rezidenčných a komerčných budov a v ich pozemnej inštalácii. Tieto pracovné miesta si zvyčajne nevyžadujú značné kapitálové investície špecifické pre inštaláciu solárnych zariadení – mnohé nástroje a stroje, ako napríklad žeriavy, bagre, vrtáky atď., možno použiť aj na iné stavebné práce. Kým niektoré subjekty vykonávajúce inštaláciu sa zameriavajú výhradne na odvetvie solárnej energie a sú schopné realizovať úlohy s veľmi vysokou pridanou hodnotou, mnohé subjekty vykonávajúce montáž vykonávajú aj iné práce v odvetví stavebníctva alebo energetiky alebo dokážu jednoducho prejsť na uvedené odvetvia bez toho, aby to výrazne ovplyvnilo ich príjmy. Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že mnoho subjektov vykonávajúcich inštaláciu nedávno prešlo na stavebné odvetvie z dôvodu nízkej marže pri inštalácii solárnych zariadení a zvyšujúcich sa marží pri výstavbe budov v Nemecku. Prežitie alebo hospodársky blahobyt mnohých subjektov vykonávajúcich inštaláciu preto nezávisí len od samotného odvetvia solárnej energie.

               (651)

               To isté čiastočne platí aj pre väčšinu spoločností v oblasti inžinierskej činnosti, obstarávania a stavebníctva, ktoré sa prihlásili pri prešetrovaní. Väčšina z nich sa podieľa aj na vývoji iných obnoviteľných zdrojov energie alebo ide o veľké stavebné spoločnosti realizujúce projekty v sektore všeobecného stavebníctva. Vplyv opatrení na príjmy a zamestnanosť v rámci odberateľských spoločností závisí od vplyvu opatrení na dopyt, ktorý sa rozoberá v oddiele 6.3 ďalej v texte.

               (652)

               Viaceré strany po poskytnutí informácií spochybnili úvahu Komisie, že v správe Ernst & Young sa nevysvetľuje metodika jej výpočtu zamestnanosti v odberateľskom odvetví solárnej energie. Združenie Solar Power Europe poskytlo určité dodatočné informácie o metodike. Komisia sa dokonca aj po poskytnutí týchto dodatočných informácií naďalej domnievala, že metodika je stále nejasná, najmä ani v správe, ani v dodatočných informáciách sa neuvádza, koľko ľudí bolo zamestnaných pri inštalácii reprezentatívneho projektu v oblasti solárnej energie v jednotlivých kľúčových segmentoch.

               (653)

               Viaceré strany po poskytnutí informácií tvrdili, že Komisia podhodnotila množstvo pracovných miest v odberateľskom odvetví v Únii. Tieto strany predložili ďalšie správy, v ktorých odhadujú počet pracovných miest v Únii v roku 2014 podľa „Eurobserver“ na 120 250 (87) a v Nemecku podľa GWS/DIW/DLR v roku 2015 na 31 600 pracovných miest (88).

               (654)

               Komisia zistila, že správa GWS/DIW/DLR sa vzťahovala na celkovú zamestnanosť v celom hodnotovom reťazci v oblasti solárnej energie. Z toho vyplýva, že 31 600 pracovných miest uvedených v danej správe zahŕňalo aj dodávateľské odvetvie, ako aj výrobu článkov a modulov. Predpokladá sa, že nemecké dodávateľské odvetvie zamestnáva niekoľko tisíc ľudí – len samotná spoločnosť Wacker tvrdila, že poskytuje približne 3 000 pracovných miest. Závody solárnych výrobných zariadení a pomocných systémov pre elektrárne takisto tvrdili, že zamestnávajú niekoľko tisíc ľudí. Tieto pracovné miesta sú len čiastočne ovplyvnené predajom v Únii, keďže dodávateľské spoločnosti vyvážajú väčšinu svojej produkcie mimo Únie.

               (655)

               Okrem toho sa uvádza, že približne 10 000 ľudí pracuje v rámci činností prevádzky a údržby. Správa neobsahuje vymedzenie prevádzky a údržby. Komisia predpokladala, že prevádzka a údržba sa vzťahuje na všetky činnosti, ktoré sú potrebné na zabezpečenie bezproblémového fungovania existujúcich solárnych zariadení, ako je čistenie panelov, opravy, prevádzka distribučných centier atď. Tieto pracovné miesta sa počítajú na základe existujúcej kumulatívnej kapacity solárnych zariadení, ktorá je v Nemecku takmer 40 GW (89). Z toho vyplýva, že na už existujúcich 10 000 pracovných miest v oblasti prevádzky a údržby môžu mať vplyv iba opatrenia, ktoré sa mali uložiť, a to do takej miery, v akej by bránili výmene zastaraných zariadení. Avšak na základe priemernej životnosti dvadsať rokov a pomerne nedávneho dátumu inštalácie väčšiny zariadení by boli tieto pracovné miesta ovplyvnené iba vtedy, keby opatrenia zostali v platnosti dlhšie ako na obdobie, ktoré sa navrhuje v tomto nariadení. Počet osôb zamestnaných v odberateľskom odvetví v Nemecku, na ktoré by mohli mať opatrenia vplyv, je teda podstatne menší ako 31 600 osôb.

               (656)

               V správe Eurobserveru sa nerozlišuje medzi pracovnými miestami v odberateľskom, dodávateľskom a výrobnom odvetví. Okrem toho je číselný údaj o zamestnanosti v odvetví solárnej energie v Nemecku uvedený v danej správe rovnaký ako číselný údaj uvedený v štúdii GWS, DIW, DLR pre rok 2014. Komisia preto usúdila, že počet osôb zamestnaných v odberateľskom odvetví v Únii, na ktoré by mohli mať opatrenia údajne vplyv, je oveľa menší ako 120 250 osôb.

               (657)

               Viaceré strany po poskytnutí informácií nesúhlasili so zistením Komisie, že je ľahšie zmeniť pracovné miesta z inštalácie modulov na odvetvie všeobecného stavebníctva ako z výroby modulov na iné odvetvia. Žiadna zo strán však neposkytla žiadne presné údaje o tom, aký podiel prác pri inštalácii panelov vykonávajú spoločnosti v oblasti všeobecného stavebníctva (t. j. zemné práce a terénne úpravy pre pozemné zariadenia a spevnenie konštrukcie strechy pre strešné zariadenia).

               (658)

               Komisia už súhlasila s tým, že výrazne väčší počet osôb bolo zamestnaných v odberateľskom odvetví ako vo výrobe modulov. Zistila tiež, že mnoho pracovných miest v odberateľskom odvetví si vyžaduje osobitné zručnosti, ktoré sťažujú prechod na iné odvetvia. Zároveň však dospela k záveru, že kľúčovým faktorom ovplyvňujúcim pracovné miesta v odberateľskom odvetví je vplyv opatrení na dopyt. Celkový počet zamestnancov a otázky, či je alebo nie je ťažké prejsť na iné odvetvia, sa v tejto súvislosti stávajú nepodstatnými. Ako sa podrobne rozoberá v oddiele 6.3, Komisia zistila, že opatrenia mali len obmedzený vplyv na dopyt po solárnych moduloch, a tým aj obmedzený vplyv na zamestnanosť v odberateľskom odvetví.

         6.2.4.   Dodávateľské odvetvie

               (659)

               Hospodárske subjekty z dodávateľskej oblasti vyrábajú suroviny, ako napríklad polykryštalický kremík a doštičky; výrobné zariadenie pre články a moduly, ako aj komponenty na vyrovnávanie sústavy, ako napr. invertory, zásobníky, montáž atď. Na jednej strane spoločnosť Solar World, ktorá je zároveň najväčším výrobcom doštičiek z Únie, opatrenia podporuje. Okrem toho sa v prospech opatrení vyjadril jeden ďalší výrobca doštičiek z Únie, ktorý sa prihlásil. Na druhej strane osem iných dodávateľských spoločností v Únii, ktoré sa prihlásili, namietalo proti opatreniam. Väčšina týchto hospodárskych subjektov z dodávateľskej oblasti sa však prihlásila v neskoršom štádiu alebo neposkytla vyplnený dotazník. Vyplnený dotazník poskytol len jeden výrobca polykryštalického kremíka – Wacker Chemie AG (ďalej len „Wacker“), ktorý bol overený, ako sa uvádza v odôvodnení (30).

               (660)

               Hospodárske subjekty z dodávateľskej oblasti vyzývajúce na ukončenie opatrení zopakovali tvrdenie, že opatrenia oslabujú dopyt prostredníctvom zvýšených cien, čo má negatívny vplyv na celý hodnotový reťazec solárnej energie. Viaceré spoločnosti tvrdili, že v dôsledku oslabeného dopytu trpia znížením obratu, ziskov, stratou pracovných miest a nedostatočnými prostriedkami na investície do výskumu a vývoja. Avšak vzhľadom na to, že svoje podania zaslali neskoro a nevyplnili dotazníky, ich situáciu nebolo možné overiť. Komisia odhadla, že dodávateľské odvetvie môže zamestnávať niekoľko tisíc osôb.

               (661)

               Overený výrobca polykryštalického kremíka poskytuje viac ako 2 000 priamych pracovných miest a približne 1 000 nepriamych pracovných miest v Únii. Má tiež veľký rozpočet na priamy výskum a vývoj vo výške viac ako 17 miliónov EUR na výrobu surovín pre oblasť solárnej energie. Hoci obrat a zamestnanosť spoločnosti Wacker zostali v prešetrovanom období stabilné, táto spoločnosť je dôrazne proti opatreniam, pričom tvrdí, že majú negatívny vplyv na obchodné vzťahy s ČĽR. ČĽR je jednoznačne najväčším výrobcom solárnych doštičiek a článkov, preto je obrat výrobcu polykryštalického kremíka a niekoľko tisíc pracovných miest závislých od neobmedzeného prístupu na čínsky trh, ktorý má klesajúcu tendenciu. Spoločnosť Wacker a niektoré ďalšie strany tvrdili, že ochranou neefektívneho odvetvia – výroby solárnych článkov a modulov – spôsobujú opatrenia závažné škody odvetviam, v ktorých má Európa stále konkurenčnú výhodu.

               (662)

               Združenie nemeckých výrobcov zariadení (ďalej len „VDMA“) zaslalo list s výzvou na prehodnotenie úrovne MDC a poukázalo na skutočnosť, že výrobné náklady v odvetví solárnej energie sa neustále znižujú. Združenie VDMA naznačilo, že výrobcovia solárnych článkov a modulov sledovali historickú nábehovú krivku v oblasti solárnej energie, ktorá predstavovala 21 %. Združenie VDMA zároveň tvrdilo, že nemeckí výrobcovia fotovoltických zariadení sú kľúčovým faktorom takéhoto znižovania nákladov. Odhaduje sa, že výrobcovia zariadení zamestnávajú niekoľko tisíc ľudí a sú hlavnými prispievateľmi do výskumu a vývoja v odvetví solárnej energie.

               (663)

               Viaceré strany tvrdili, že Komisia správne nevyvážila záujem hospodárskych subjektov z dodávateľskej oblasti oproti záujmu výrobného odvetvia Únie. Komisia opätovne zdôraznila, že len jeden hospodársky subjekt z dodávateľskej oblasti – spoločnosť Wacker – poslal úplne vyplnený dotazník a bolo možné ho overiť. Záujmy tejto spoločnosti boli zohľadnené v analýze, ako je uvedené v odôvodnení (661). Niekoľko ďalších hospodárskych subjektov z dodávateľskej oblasti sa prihlásilo až vo veľmi pokročilom štádiu s krátkym podaním. Komisia nemohla riadne overiť vplyv opatrení na iné hospodárske subjekty z dodávateľskej oblasti. Komisia v každom prípade zistila, že opatrenia mali len obmedzený vplyv na dopyt po solárnych moduloch a v dôsledku toho na predaj v Únii a ziskovosť iných hospodárskych subjektov z dodávateľskej oblasti.

         6.2.5.   Záver týkajúci sa záujmu neprepojených dovozcov a odberateľského a dodávateľského odvetvia

               (664)

               Komisia uznala základný predpoklad neprepojených dovozcov a odberateľského a dodávateľského odvetvia, že uplynutie platnosti opatrení môže byť užitočné pre obrat a počet pracovných miest v týchto odvetviach. Možno teda vyvodiť záver, že predĺženie opatrení nie je v ich záujme. Komisia však zároveň zistila, že vplyv opatrení a pravdepodobný účinok ich ukončenia na tieto hospodárske subjekty a nové zariadenia v Únii sú výrazne nadhodnotené vo väčšine podaní spoločností, ktoré namietajú proti opatreniam, ako sa podrobne analyzuje v oddiele 6.3 ďalej v texte. Pokiaľ ide o údajné administratívne zaťaženie vyplývajúce zo záväzku, mohlo by sa začať priebežné revízne prešetrovanie formy opatrení s cieľom lepšie chrániť záujmy neprepojených dovozcov a hospodárskych subjektov z dodávateľskej oblasti.

               (665)

               Viaceré strany tvrdili, že Komisia nevzala do úvahy záujem spotrebiteľov. Komisia skonštatovala, že ich záujmy o nižšie ceny sa prekrývajú so záujmami používateľov v odberateľskom odvetví posúdenými v oddiele 6.2.3. Komisia preto nevykonala samostatnú analýzu pre spotrebiteľov.

               (666)

               Po poskytnutí informácií združenie SAFE poskytlo podrobnejšie podanie, v ktorom sa analyzuje vplyv opatrení na nemeckých spotrebiteľov elektrickej energie. Štúdia združenia SAFE dospela k záveru, že odstránením opatrením by nemeckí spotrebitelia elektrickej energie mohli ušetriť približne 570 miliónov EUR ročne za predpokladu, že moduly by bolo možné kúpiť za 0,40 až 0,45 EUR/W a že by sa dosiahol ročný cieľ na úrovni 2 500 MW. Okrem toho spoločnosť Wacker tvrdila, že ukončenie opatrení by mohlo ušetriť spotrebiteľom 1 miliardu EUR ročne. Táto suma bola vypočítaná porovnaním rozdielu medzi MDC a predpokladanou cenou solárnych modulov 0,42 EUR/W v minulosti a očakávanou cenou 0,32 EUR/W v roku 2017.

               (667)

               Komisia konštatovala, že tieto výpočty sú založené na príliš zjednodušujúcich predpokladoch. Po prvé, pri MDC sa využil mechanizmus úpravy. Preto počas väčšiny posudzovaného obdobia nebol rozdiel medzi MDC a priemernou celosvetovou nákupnou cenou modulov taký veľký. Väčší rozdiel medzi týmito dvoma cenami vznikol až v roku 2016. Tento rozdiel bol aspoň čiastočne odstránený poslednou úpravou MDC, ktorá nadobudla účinnosť na začiatku roka 2017. S cieľom vyhnúť sa príliš veľkému rozdielu medzi MDC a celosvetovou nákupnou cenou modulov v budúcnosti a ďalej znižovať vplyv opatrení na spotrebiteľov má Komisia v úmysle začať priebežné revízne prešetrovanie týkajúce sa formy a úrovne MDC. Treba poznamenať, že v tomto revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti nie je možné zmeniť úroveň opatrení, keďže na to je potrebné priebežné revízne prešetrovanie.

               (668)

               Po druhé, ceny, ktoré použili strany pri svojich výpočtoch, sa týkajú modulov z multikryštalického kremíka v nižšej kvalite. Napriek tomu je veľká časť modulov predávaných v Únii tvorená vysoko účinnými modulmi z multikryštalického kremíka a z monokryštalického kremíka. Ich ceny sú podstatne vyššie, a preto rozdiel medzi MDC, ktorá sa uplatňuje bez rozdielu na všetky moduly, a skutočnou nákupnou cenou bol ešte menší.

               (669)

               Komisia preto skonštatovala, že tieto opatrenia mali len veľmi obmedzený vplyv na finančné prostriedky spotrebiteľov a na využívanie solárnej energie.

               (670)

               Niektoré strany taktiež tvrdili, že MDC, ktorá zvyšuje cenu modulov, je dôvodom nesplnenia ročných cieľov v oblasti využívania solárnej energie v Nemecku. Komisia nebola presvedčená o tom, že táto príčinná súvislosť má len jednu príčinu. Rozdiel medzi MDC a priemernou predajnou cenou bol menší ako strany predpokladali, a opatrenia výrazne neovplyvnili dopyt. Komisia preto dospela k záveru, že MDC nemala významný vplyv na nesplnenie cieľov v oblasti využívania solárnej energie.

         6.3.   Vplyv opatrení na dopyt po solárnych zariadeniach

   6.3.1.   Predbežné poznámky

               (671)

               Prakticky všetky strany, ktoré sa prihlásili s námietkami proti opatreniam, tvrdili, že opatreniami sa zvyšuje cena nových solárnych zariadení a oslabuje sa dopyt po solárnych moduloch, čím sa solárna energia stáva pre spotrebiteľov drahšia. Kým niektorí priznali, že k poklesu počtu solárnych zariadení v Únii dochádza aj v dôsledku zmien a v niektorých členských štátoch v dôsledku pozastavenia alebo ukončenia schém podpory, skonštatovali, že opatrenia zapríčiňujú umelo vysoké ceny a ešte viac spomaľujú využívanie solárnej energie. Tvrdili, že nedávne politické zmeny, ako napríklad zavedenie verejných súťaží pre nové solárne zariadenia, zhoršujú škody spôsobené vyššími cenami modulov v dôsledku zavedených opatrení. Podľa ich názoru by sa ukončením opatrení umožnilo zníženie nákladov na výrobu solárnej energie v Únii, čím by koneční spotrebitelia získali výhody, stimuloval by sa dopyt po solárnych paneloch a znížili by sa náklady na zásobovanie čistou energiou ako takou.

               (672)

               Komisia identifikovala tri segmenty na trhu so solárnymi zariadeniami v Únii:

                           —

                           veľké úžitkové solárne systémy (alebo parky), ktoré sa zvyčajne montujú na zemi, majú inštalovaný výkon viac ako 1 MW a zvyčajne sú pripojené k vysokonapäťovej prenosovej sústave, do ktorej dodávajú elektrickú energiu, ktorú vytvárajú,

                           —

                           komerčné solárne systémy (alebo zariadenia), ktoré sa zvyčajne montujú na strechu budovy používateľa. Používateľ je komerčný subjekt (napríklad supermarket alebo sklad) a systém je pripojený na nízkonapäťovú distribučnú sústavu. Komerčné zariadenia sa môžu používať pre vlastnú spotrebu alebo na dodávanie elektrickej energie do sústavy,

                           —

                           Rezidenčné solárne systémy (alebo zariadenia), ktoré sa zvyčajne montujú na strechy súkromných domov a majú výkon, ktorý spravidla nepresahuje 10 kW. Rezidenčné zariadenia sú vo všeobecnosti pripojené na nízkonapäťovú distribučnú sústavu a môžu sa používať pre vlastnú spotrebu alebo na dodávanie elektrickej energie do sústavy.

               (673)

               Komisia usúdila, že v ORP a v predchádzajúcich rokoch stáli za dopytom vo všetkých troch segmentoch schémy podpory, ako je uvedené v oddiele 6.3.2 ďalej v texte. Komisia takisto usúdila, že na konci ORP a v roku 2016 došlo k dôležitým zmenám a dopyt po týchto troch segmentoch poháňali v čoraz väčšej miere samostatné faktory. Dopyt po veľkých úžitkových solárnych parkoch poháňajú v čoraz väčšej miere verejné súťaže, ako sa uvádza v oddiele 6.3.3, a možno vo veľmi malej miere parita siete. Dopyt po komerčných a rezidenčných zariadeniach je čoraz viac hnaný dosiahnutím maloobchodnej parity siete, a to so započítaním daní alebo bez započítania daní, ako sa uvádza v oddiele 6.3.4.

         6.3.2.   Vplyv zmien a v niektorých členských štátoch vplyv pozastavenia alebo ukončenia schém podpory

               (674)

               Odporcovia opatrení tvrdili, že MDC zabránila, aby výrobky v oblasti solárnej energie sledovali nábehovú krivku nákladov, pričom úroveň štátnej pomoci sa prispôsobila tejto nábehovej krivke. Tento rozpor medzi klesajúcou štátnou pomocou a stagnujúcimi cenami spôsobil podľa ich názoru pokles dopytu po solárnych paneloch v Únii. Podľa ich názoru sa nepotvrdilo očakávanie Komisie vyjadrené v pôvodnom nariadení, že schémy podpory sa budú upravovať priebežne v súlade s vývojom cien projektov (90). V dôsledku toho zažívajú všetky dodávateľské a odberateľské spoločnosti vážnu ujmu zo zmenšenia trhu Únie. Odporcovia uviedli, že toto zistenie je potvrdené okrem iného v štúdii nemeckého ministerstva hospodárstva a energetiky (91).

               (675)

               Tieto strany tvrdili, že hoci MDC zostala od roku 2013 pomerne stabilná, odvetvie solárnej energie naďalej dosahovalo nábehovú krivku zodpovedajúcu 21 % (92). Táto nábehová krivka znamená, že s každým zdvojnásobením kumulatívneho inštalovaného výkonu solárnych zariadení sa výrobné náklady znižujú o 21 %. Kumulatívna celosvetová kapacita solárnych zariadení v roku 2013 predstavovala približne 130 GW a očakáva sa, že na konci roku 2016 dosiahne 290 GW. To znamená, že doteraz sa zdvojnásobil a predpokladané výrobné náklady sa znížili o 21 %. Uviedli, že MDC bola v určitom období v roku 2016 o 30 % nad svetovou zmluvnou predajnou cenou, ako uviedla spoločnosť PV Insights a iné zdroje. Podľa ich názoru to znamená, že európsky spotrebiteľ bol prakticky vylúčený z výhod celosvetového zníženia výrobných nákladov.

               (676)

               Vzhľadom na uvedené tvrdenia Komisia uznala, že odvetvie solárnej energie má strmú nábehovú krivku a náklady na výrobu solárnej energie sa znižujú. Z tohto dôvodu sa do záväzku/MDC zaviedol mechanizmus úpravy založený na cenách, ktoré uviedla agentúra Bloomberg – jedna z agentúr, ktoré sa venujú získavaniu informácií o trhu. Ceny na konkurenčnom trhu by mali zohľadňovať zníženie výrobných nákladov. Napriek tomu sa cenový index, ktorý používa Komisia, zmenil len nepatrne. To nastoľuje otázku, ktorú Komisia neanalyzovala v tomto prešetrovaní, či index agentúry Bloomberg stále primerane odráža vývoj ceny na svetovom trhu. Keďže ide o revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti, ktorým nie je možné zmeniť úroveň alebo formu opatrení, túto záležitosť nebolo potrebné ďalej preskúmať.

               (677)

               Ak sa zainteresované strany domnievajú, že existuje lepší spôsob, ako zohľadniť v úrovni opatrení nábehovú krivku odvetvia solárnej energie a z toho vyplývajúci vývoj ceny na svetovom trhu, na ich požiadanie možno začať priebežné revízne prešetrovanie. Z už citovanej analýzy štúdie nemeckého ministerstva hospodárstva a energetiky, ktorú vykonala Komisia, vyplýva, že hlavným dôvodom nedosiahnutia cieľa 2 500 MW nových zariadení v Nemecku v roku 2014 boli postupne sa znižujúce sadzby odmeňovania spolu so stagnujúcimi cenami zariadení. V tejto štúdii sa poukázalo aj na to, že ceny na trhu so solárnymi zariadeniami neodrážajú nevyhnutne náklady na výrobu solárnych zariadení, ale vyplývajú zo značných celosvetových nadmerných kapacít. Komisia zistila, že veľkoobchodné ceny solárnych zariadení stagnujú nielen v Únii, ale na celom svete. Celosvetové ceny solárnych modulov denominované v eurách v skutočnosti dokonca vzrástli v druhej polovici roku 2014, ako uviedlo niekoľko agentúr z oblasti získavania informácií o trhu, napríklad PV Insights
                   (93) a BNEF
                   (94).

               (678)

               Komisia zároveň zistila, že schémy podpory boli v niektorých členských štátoch v rokoch, ktoré predchádzali opatreniam, na vysokej úrovni, keďže boli upravené na úroveň cien Únie a cien z ostatných tretích krajín, napríklad Japonska, Taiwanu alebo Spojených štátov amerických. Niektoré schémy podpory neboli navrhnuté tak, aby zvládli masívny prílev modulov z Číny za subvencované ceny. Takýto prílev spôsobil rozmach zariadení v rokoch, ktoré predchádzali opatreniam. Solárne zariadenia dosiahli vrchol v roku 2011 a v tom čase boli ciele týkajúce sa využívania solárnej energie v niektorých členských štátoch výrazne prekročené. V správe Komisie o pokroku v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov z júna 2015 sa uvádza, že na technologickej úrovni dosiahla fotovoltická energia (solárna energia) úrovne využívania pôvodne plánované pre rok 2020 už v roku 2013 (95). V niektorých členských štátoch to spôsobilo nečakaný finančný nápor na schémy podpory. Politickou reakciou bolo zníženie úrovne podpory alebo dokonca pozastavenie a/alebo zmena schémy podpory. Tieto zmeny boli potrebné aj pre už nainštalované zariadenia, inak by podpora viedla k nadmernej kompenzácii investorov (96).

               (679)

               Vývoj na trhu so solárnymi zariadeniami v Spojenom kráľovstve v rokoch 2014 – 2016 slúži aj ako ďalší dôkaz o tom, že úroveň schém podpory bola hlavnou hnacou silou dopytu v Únii. Pokiaľ boli k dispozícii vysoké výkupné sadzby, trh prudko rástol, a to aj v prípade, že boli zavedené opatrenia na ochranu obchodu. Po skončení výkupných sadzieb na začiatku roku 2016 sa objem nových zariadení prepadol. Potvrdzuje sa to aj v publikácii Global Outlook združenia SPE: Nedávny rozmach solárnych zariadení v Spojenom kráľovstve, ktoré je európskym oneskorencom v tejto oblasti, takisto vyvolali predovšetkým stimuly pre úžitkové systémy, ktoré sa skončili v marci 2016
                   (97).

               (680)

               Kým vo väčšine správ vypracovaných agentúrami z oblasti získavania informácií o trhu sa ako hlavné dôvody stagnácie dopytu po solárnej energii v Únii zvyčajne uvádzajú klesajúce schémy podpory a regulačná neistota, takmer vôbec sa v nich nepoukazuje na opatrenia. V publikácii Global Market Outlooks združenia Solar Power Europe sa poukazuje tiež na nižšie stimuly a neistotu vo vývoji na trhu, ako aj na škrty schém podpory pre existujúce zariadenia s cieľom zabrániť nadmernej kompenzácii, ako hlavná príčina poklesu na európskych trhoch so solárnymi zariadeniami, napríklad pokiaľ ide o situáciu v Nemecku, sa v publikácii Global Outlook 2015 združenia SPE uvádza: „Nemecko, na druhom mieste v roku 2014, inštalovalo menej ako 2 GW (1,9 GW), čo je pod oficiálnym cieľom 2,5 GW. Svetový líder v oblasti fotovoltických zariadení (t. j. Nemecko) bol pod tlakom, aby znížil náklady na schému podpory, a výsledkom nových predpisov bolo 75 % pokles trhu za dva roky (zo 7,6 GW na 1,9 GW)“ (98).

               (681)

               Komisia pozorovala, že v rokoch 2010 až 2013 došlo k rozmachu dopytu po solárnych zariadeniach, za ktorým bol v niektorých členských štátoch nesúlad medzi výkupnými sadzbami stanovenými na úrovni primeranej ceny za modul a celkovou úrovňou cien, vytváranou nespravodlivo subvencovanými čínskymi modulmi. Pokles dopytu v roku 2013 a v nasledujúcich rokoch bol nevyhnutným dôsledkom rozmachu zariadení v predchádzajúcich rokoch. Značný pokles v spotrebe/inštalácii solárnych modulov sa začal už v roku 2012, čo sa zhodovalo s podstatným znížením výkupných sadzieb v uvedenom roku v niektorých členských štátoch. Dopyt v Únii sa v období 2014 – ORP zvyšoval len v Spojenom kráľovstve, členskom štáte, ktorý mal v tom čase najatraktívnejšie schémy podpory. Komisia preto dospela k záveru, že schémy podpory boli hlavnou hnacou silou dopytu v ORP a v predchádzajúcich rokoch. Možno teda dospieť k záveru, že neprepojení dovozcovia a odberateľské a dodávateľské odvetvie utrpeli do značnej miery v dôsledku prepadu spotreby Únie, ktorý nesúvisí s uložením opatrení.

         6.3.3.   Vplyv opatrení na veľké úžitkové solárne systémy

               (682)

               V rámci nových pravidiel štátnej pomoci Únie (99) musia byť do začiatku roku 2017 schémy podpory „trhové“ v prípade všetkých väčších zariadení nad 1 MW (100) s výnimkou prípadov, keď boli tieto schémy podpory povolené pred nadobudnutím účinnosti týchto nových pravidiel. V takom prípade môžu zostať nezmenené až do konca obdobia platnosti povolenia (101). Trhové mechanizmy sú zelené certifikáty a verejné súťaže.

               (683)

               Verejné súťaže predstavujú jeden z trhových mechanizmov, ktoré sa vyžadujú podľa týchto nových pravidiel štátnej pomoci. V rámci takéhoto mechanizmu poskytnú vlády požadovanú výšku kapacity, ktorá sa má nainštalovať, do aukcie. V súlade s pravidlami štátnej pomoci Únie sú verejné súťaže v zásade technologicky neutrálne, ale môžu byť aj špecificky zamerané na jednotlivé technológie, napríklad ak sa to vyžaduje na zabezpečenie potrebnej diverzity energetických zdrojov.

               (684)

               Realizátori solárnych parkov predkladajú ponuku s najnižšou cenou, pri ktorej súhlasia, že sa im bude platiť za energiu, ktorú sa chystajú privádzať do sústavy počas životnosti solárneho parku.

               (685)

               Odporcovia opatrení tvrdia, že v rámci nového systému verejných súťaží citlivého na cenu bude mať MDC čoraz väčší negatívny vplyv na využívanie solárnej energie, keďže sa ňou zvyšuje cena modulov – hlavného komponentu solárneho systému. Podľa týchto strán môžu súťaže na vybudovanie kapacity spolu s ukončením opatrení priniesť výrazné úspory. Čím budú solárne systémy lacnejšie, o to viac môžu byť vlády povzbudené, aby budovali solárne zariadenia, keďže úspory nákladov sa priamo premietnu do konečnej ceny elektrickej energie. V dôsledku klesajúcej ceny za solárny systém bude pre členské štáty jednoduchšie dosiahnuť ciele v oblasti využívania energie z obnoviteľných zdrojov.

               (686)

               Tieto strany uviedli Nemecko ako príklad. Podľa nich sa už uskutočnilo niekoľko pilotných aukcií, ktoré boli celkom úspešné v stlačení priemernej ceny na 7,25 eurocentov/kWh v auguste 2016. Združenia SPE a SAFE poskytli analýzu, v ktorej naznačujú, že výsledkom odstránenia MDC by mohol byť potenciálny pokles cien systému o 10 % v prípade úžitkových fotovoltických zariadení v Únii prostredníctvom verejných súťaží. Negatívny vplyv opatrení na výsledok verejných súťaží je potvrdený aj v najnovšom vydaní Global Market Outlook združenia SPE (102). Jedna ďalšia strana predpokladala, že vzhľadom na súčasný klesajúci trend na svetových trhoch môže cena za solárnu energiu klesnúť v Nemecku na 5 eurocentov/kWh, ak sa opatrenia zrušia, hoci svoje zistenia nepodložila.

               (687)

               Strany, ktoré namietajú proti opatreniam, uviedli, že v niektorých jurisdikciách, najmä v Spojenom kráľovstve, existuje pri solárnej energii povinnosť konkurovať iným obnoviteľným formám energie, ako je napríklad energia z veterných elektrární na pevnine. Keďže na veternú energiu sa nevzťahujú žiadne obchodné opatrenia, solárna energia nemohla konkurovať veternej energii a prostredníctvom týchto aukcií sa uskutočnilo len veľmi málo projektov v oblasti solárnej energie. Niektoré strany tvrdili, že Nemecko zvažuje aj zavedenie technologicky neutrálnych súťaží a že takéto neutrálne súťaže prehlbujú znevýhodnenie v podobe vyšších cien spôsobených opatreniami, keďže solárna energia prehráva v súťažiach v prospech iných technológií využívajúcich obnoviteľné zdroje, najmä veternej energie.

               (688)

               Strany, ktoré podporujú opatrenia, uviedli, že súťaže a celkové ciele v oblasti zariadení boli zavedené presne z toho dôvodu, aby mohli vlády kontrolovať úroveň využívania solárnej energie a aby zabránili cyklickým výkyvom pri zariadeniach, ku ktorým dochádzalo v minulosti.

               (689)

               Komisia obmedzila svoju analýzu na schémy podpory pre veľké úžitkové solárne systémy na Nemecko, Francúzsko a v Spojené kráľovstvo. Tento výber je odôvodnený tým, že počas ORP predstavovali približne 80 % ročných nových solárnych zariadení v Únii. Bolo teda primerané pozrieť sa na vývoj v týchto troch členských štátoch ako indikátor situácie v Únii ako celku.

               (690)

               Analýza sa zakladá na informáciách, ktoré predložili zainteresované strany, na informáciách, ktoré zhromaždila Komisia počas prešetrovania, a na informáciách, ktoré členské štáty predložili Komisii na účely kontroly štátnej pomoci.

               (691)

               Nemecko a Francúzsko už stanovili svoje ciele na nasledujúce tri roky. Francúzsko plánuje dve ročné kolá verejnej súťaže s kapacitou 500 MW na každé kolo, ktoré sa týkajú solárnej energie v rokoch 2017 – 2019. Spolu to predstavuje celkovo 1 000 MW nových zariadení ročne. Nemecko plánuje verejné súťaže na ročný objem solárnej energie 600 MW na obdobie od roku 2017 najmenej do roku 2020.

               (692)

               Naopak, Spojené kráľovstvo nevypisuje technologicky špecifické verejné súťaže pre solárnu energiu. Vo februári 2015 sa konala verejná súťaž v oblasti viacerých technológií, v ktorej súťažili solárne moduly s inými technológiami na účely uzatvorenia rozdielových zmlúv. V Spojenom kráľovstve sa v súčasnosti neplánujú žiadne nové verejné súťaže, keďže vláda zastáva názor, že energia z úžitkových veterných elektrární na pevnine a solárna energia môžu súťažiť s inými zdrojmi elektrickej energie bez schém podpory.

               (693)

               V prípade Nemecka a Francúzska nemôžu mať opatrenia žiadny vplyv na úžitkový dopyt po solárnych moduloch, keďže pre solárnu energiu sú „vyhradené“ verejné súťaže a kapacita je pevne stanovená. Jediným rozdielom je nepatrne vyššia cena pre konečných spotrebiteľov, ktorí musia pokryť náklady na súťaž buď prostredníctvom daní, alebo poplatkov.

               (694)

               Analýza je odlišná v prípade Spojeného kráľovstva, keďže verejné súťaže sú technologicky neutrálne a v žiadnom prípade sa neplánujú žiadne nové verejné súťaže. V tejto oblasti súťaží slnečná energia na trhu so všetkými ostatnými formami energie. Opatrenia však nespôsobili nekonkurencieschopnosť solárnej energie. Na aukcii z februára 2015 sa pre solárnu energiu stále vyčlenilo 18,5 % kombinovanej kapacity vo výške 2,1 GW. Z tejto súťaže vyplýva, že dokonca aj pri zavedených opatreniach je solárna energia schopná úspešne konkurovať v technologicky nešpecifickej verejnej súťaži (103). Opatreniami sa mohol maximálne mierne znížiť význam solárnej energie vo výsledkoch súťaže, t. j. solárna energia mohla pri absencii opatrení získať väčší podiel v technologicky neutrálnych verejných súťažiach. Komisia nakoniec usúdila, že keby sa opatrenia zrušili a solárne moduly by sa kupovali za subvencované ceny, verejné súťaže v oblasti viacerých technológií by poskytovali solárnym modulom nespravodlivú výhodu oproti iným obnoviteľným zdrojom energie. Opatreniami preto solárna energia nezískava konkurenčnú nevýhodu, ale skôr sa nimi obnovujú rovnaké podmienky medzi všetkými technológiami.

               (695)

               Komisia dospela k záveru, že medzi klesajúcimi cenami za kWh a zvýšeným dopytom po solárnej energii neexistuje žiadna súvislosť. Konkrétne Nemecko, Francúzsko a Spojené kráľovstvo nezvýšili svoje ciele týkajúce sa využívania solárnej energie, pretože realizátori projektov predkladali v rámci aukcií v oblasti kapacity nižšie ponuky. Verejné súťaže sa v členských štátoch zavádzali skôr s cieľom kontrolovať úroveň využívania solárnej energie. Túto skutočnosť uznalo aj združenie SPE v publikácii Globak Outlook z roku 2015: „Podobným spôsobom sú verejné súťaže na jednu technológiu alebo verejné súťaže v oblasti viacerých technológií znovu na vzostupe aj vo Francúzsku, Veľkej Británii a v Nemecku, pričom ich myšlienkou je lepšie riadiť vývoj trhu s fotovoltickými zariadeniami v príslušných odvetviach“ (104).

               (696)

               Združenie SPE tvrdilo, že Komisia poskytla neúplný a dokonca nepresný obraz o jeho stanovisku týkajúcom sa vplyvu opatrení na verejné súťaže. Komisia potvrdila, že združenie SPE vo svojej publikácii Global Market Outlook z roku 2016 a v niekoľkých ďalších podaniach tvrdilo, že podľa jeho názoru má MDC negatívny vplyv na výsledok verejných súťaží. Komisia však s týmto názorom nesúhlasila, ako už bolo podrobne uvedené. Komisia zároveň konštatovala, že združenie Solar Power Europe vo svojej publikácii Global Market Outlook na roky 2016 – 2020 naďalej usudzuje, že verejné súťaže môžu vlády používať na kontrolu alebo dokonca obmedzenie využívania solárnej energie. „Politickí lídri často uprednostňujú distribuované systémy solárnej energie na strechách, kde vytlačia konkurenciu akejkoľvek inej technológie výroby energie z obnoviteľných zdrojov, a na rozdiel od pozemných fotovoltických elektrární nesúťažia s inými použitiami. Toto bol najmä prípad v európskych krajinách, kde sú pozemné fotovoltické systémy vykonávaním verejných súťaží niekedy obmedzované veľkostne (napríklad v Nemecku do 10 MW), a tiež objemom
                   (105)“.

         6.3.4.   Vplyv opatrení na dosiahnutie parity siete solárnou energiou

               (697)

               Pojem „parita siete“ znamená bod v čase, v ktorom vyvíjajúca sa technológia bude vyrábať elektrickú elektrinu za rovnakú cenu ako v prípade konvenčných technológií. V podstate existujú dve formy parity siete. K veľkoobchodnej parite siete dochádza v prípade, ak solárny systém (zvyčajne veľký úžitkový systém, ktorý je pripojený k prenosovej alebo distribučnej sústave) dokáže vyrábať energiu za merné náklady na výrobu elektrickej energie (levelised cost of electricity, ďalej len „LCOE“) (106), ktoré sú nižšie, ako je cena kúpnej sily z veľkoobchodného trhu, na ktorom súťažia všetci hlavní (zvyčajne konvenční) výrobcovia. Na veľkoobchodnej úrovni sa energia predáva veľmi veľkým priemyselným odberateľom a verejnoprospešným službám, ktoré distribuujú energiu domácnostiam a iným menším koncovým používateľom. K maloobchodnej parite siete dochádza v prípade, ak solárny systém (zvyčajne inštalovaný na streche používateľa) dokáže vyrábať energiu za LCOE, ktoré sú nižšie ako náklady na maloobchodnú cenu elektrickej energie (vrátane všetkých prenosových a distribučných poplatkov, prirážky za verejnú službu a daní).

               (698)

               Komisia najprv analyzovala situáciu pre veľkoobchodnú paritu siete a následne pre maloobchodnú paritu siete.

               (699)

                  Veľkoobchodná parita siete. Odporcovia opatrení uviedli, že v prípade odstránenia opatrení by mohli veľké solárne zariadenia dosiahnuť veľkoobchodnú paritu siete v najslnečnejších častiach Únie, napríklad v Španielsku. Podľa obchodného plánu, ktorý predložil jeden z členov združenia SAFE, by mohli dosiahnuť náklady LCOE 3,8 eurocentov/kWh v španielskom regióne Cádiz v prípade, keby zakúpili moduly za 0,35 EUR/W. Táto strana sa domnievala, že by mohli dosiahnuť cenu modulu 0,35 EUR/W od čínskych výrobcov úrovne Tier 1 pre transakciu veľkého množstva za neexistencie ciel pre projekt dodaný na začiatku roku 2017. Tvrdili, že pri takýchto nízkych nákladoch LCOE sa v rámci solárnej energie nedosahuje len parita siete s inými konvenčnými zdrojmi energie, ale neexistuje ani žiadny iný spôsob výroby elektrickej energie, ktorý by ju v blízkej budúcnosti mohol poraziť. Táto cenová výhoda spolu s ostatnými aktívami krajín južnej Európy, t. j. dobré prepojenia v rámci siete, stabilné politické a hospodárske prostredie a silná a likvidná mena, im dáva jedinečnú príležitosť stať sa novými európskymi lídrami vo výrobe energie. Podľa týchto strán opatrenia bránia dosiahnutiu tohto cieľa.

               (700)

               Komisia zistila, že španielsky región Cadiz má jednu z najlepších hodnôt slnečného žiarenia v Únii (najviac hodín slnečného svitu ročne), čím sa maximalizuje výroba energie na jeden modul. Vzhľadom na omnoho menšie slnečné žiarenie vo väčšine častí Únie sa uvidí, kedy bude možné zreprodukovať dosiahnutie veľkoobchodnej parity siete na ostatných trhoch, hoci sa zdá, že britská vláda predpokladá, že to nastane čoskoro. Komisia takisto zistila, že existujú veľké rozdiely v oblasti veľkoobchodných cien v jednotlivých členských štátoch, čo znamená, že k veľkoobchodnej parite siete dôjde pri rôznych cenách v závislosti od dotknutého členského štátu.

               (701)

               Komisia preto dospela k názoru, že v blízkej budúcnosti sa veľkoobchodná parita siete nedosiahne v Únii na širokom základe, a to ani v prípade neexistencie opatrení.

               (702)

               Po poskytnutí informácií viaceré strany nesúhlasili si záverom Komisie, že v blízkej budúcnosti sa veľkoobchodná parita siete nedosiahne v Únii na širokom základe, a to ani v prípade uplynutia platnosti obchodných opatrení Tieto strany poukázali na šesťstranovú správu vypracovanú inštitútom Becquerel, ktorý skúmal potenciál pre veľkoobchodnú paritu siete v jedenástich členských štátoch. Túto správu financovali tri strany prešetrovania, ktoré namietajú proti opatreniam.

               (703)

               Komisia poznamenala, že iné zdroje sú menej optimistické než inštitút Becquerel, pokiaľ ide o úroveň nákladov LCOE na výrobu solárnej energie a následne o načasovanie dosiahnutia parity siete solárnou energiou v Európe. Napríklad v podrobnej správe BNEF (107) sú prognózy rozpätí nákladov LCOE pre kľúčové trhy, ako napríklad Francúzsko, Nemecko, Taliansko a Spojené kráľovstvo, oveľa vyššie. Rozdiely sú uvedené v nasledujúcej tabuľke:

                           Členský štát

                           Rozpätie LCOE podľa BNEF v EUR/MWh (108)

                           Rozpätie LCOE podľa Becquerel v EUR/MWh

                           Spodná hranica

                           Horná hranica

                           Spodná hranica

                           Horná hranica

                           Francúzsko

                           58

                           105

                           34

                           53

                           Nemecko

                           66

                           107

                           46

                           54

                           Taliansko

                           65

                           99

                           36

                           58

                           Spojené kráľovstvo

                           77

                           117

                           49

                           60

               (704)

               Inštitút Becquerel predpokladal kapitálové výdavky vo výške 0,726 EUR/W bez rozlišovania medzi členskými štátmi. BNEF predpokladal oveľa vyššie kapitálové výdavky a diferencované podľa členských štátov: Francúzsko 0,99 EUR/W; Nemecko 0,9 – 0,94 EUR/W, Taliansko 0,76 – 0,99 EUR/W a Spojené kráľovstvo 0,9 – 0,94 EUR/W. Tento rozdiel by sa dal do určitej miery vysvetliť tým, že inštitút Becquerel predpokladal ceny modulov pri neexistencii opatrení. Avšak oveľa nižšie kapitálové výdavky sa zadajú nepravdepodobné, najmä vzhľadom na to, že podľa BNEF sú v Únii kapitálové výdavky aj tak nižšie ako v iných krajinách, v ktorých sa opatrenia na ochranu obchodu neuplatňujú, napríklad v Turecku 1,04 EUR/W a Spojených arabských emirátoch 1,14 EUR/W.

               (705)

               Inštitút Becquerel a BNEF majú preto rozdielne prognózy. Nezhodnú sa, pokiaľ ide o čas, kedy sa budovanie úžitkových solárnych elektrární stane definitívne lacnejšie ako prevádzka existujúcej elektrárne na fosílne palivo. Inštitút Becquerel predpokladá v prípade Francúzska, že už k tomu došlo, v prípade Spojeného kráľovstva predpokladá, že k tomu dôjde v roku 2018, a v prípade Nemecka predpokladá, že k tomu dôjde v roku 2020. BNEF však predpokladá, že úžitkové solárne elektrárne sa stanú definitívne lacnejšie ako elektrárne na fosílne palivo až niekedy medzi rokmi 2025 a 2030 v prípade všetkých troch týchto členských štátov (109). Preto sa podľa BNEF úžitkové solárne elektrárne budú využívať vo väčšine častí Únie vo väčšom meradle až po roku 2025 (110).

               (706)

               Napokon sa v správe inštitútu Becquerel dospelo k záveru, že: „Fotovoltická elektrická energia by mohla byť konkurencieschopná na niektorých z najväčších trhov Európy do roku 2019 a vo väčšine európskych krajín […] v priebehu piatich nasledujúcich rokov“. To znamená, že pri väčšine členských štátov vrátane Nemecka sa očakáva, že dosiahnu paritu siete len v prípade, že platnosť opatrení sa nastaví tak, aby uplynula v roku 2019, dokonca aj v spornom prípade, že predpoklady a zistenia v správe inštitútu Becquerel sa dovtedy ukážu ako správne.

               (707)

               SPE poskytlo dve správy Deutsche Bank (111), ktoré boli podľa jeho názoru v rozpore s názorom Komisie, že v blízkej budúcnosti by sa nedosiahla veľkoobchodná parita siete. Komisia skonštatovala, že tieto dve správy sa v skutočnosti týkali maloobchodnej parity siete, nie veľkoobchodnej parity siete, čo potvrdzuje nielen text, ale aj vysoká cena elektrickej energie, ktorá sa porovnáva s nákladmi LCOE na výrobu solárnej energie. Ako je vysvetlené v bezprostredne nasledujúcich odôvodneniach, Komisia nepopierala, že v niektorých častiach Únie sa maloobchodná parita siete už dosiahla.

               (708)

                  Maloobchodná parita siete. Odporcovia opatrení zároveň uviedli, že strešné solárne zariadenia už dosiahli maloobchodnú paritu siete, čiže sa stali ekonomicky životaschopné, a to aj bez subvencií, v členských štátoch, v ktorých sú maloobchodné ceny elektrickej energie vysoké, ako napríklad v Nemecku. Jedna zo strán doložila tento bod príkladom obchodného centra. Toto centrum má veľkú strešnú plochu pre panely, ktoré sa majú inštalovať, a energiu potrebuje počas dňa, keď sa vykonávajú hlavné činnosti. Jeho energetická náročnosť sa tak zhoduje s vrcholom výroby solárnej energie. V Nemecku je cena, ktorá sa musí zaplatiť za každú kWh, v súčasnosti približne 20 eurocentov/kWh, pričom náklady LCOE na strešné solárne zariadenia sú približne 10 eurocentov/kWh. Inštalácia panelov môže preto priniesť značné úspory na poplatkoch za elektrickú energiu, najmä zákazníkom, ktorí počas dňa používajú veľa energie. Počas pôvodného prešetrovania nešlo o tento prípad, keď elektrická energia vyrobená zo solárnych zdrojov vždy potrebovala subvencie na to, aby bola životaschopná. V situácii, keď subvencie už nie sú relevantné, má na rozhodnutie zákazníka inštalovať solárny systém vplyv konečná cena modulu, pričom v súčasnosti túto cenu zvyšujú opatrenia.

               (709)

               Komisia podrobnejšie preskúmala trh z hľadiska maloobchodnej parity siete v Nemecku, pretože strany sa k nej v priebehu prešetrovania obšírne vyjadrovali.

               (710)

               Treba rozlišovať medzi zariadeniami, ktoré sú určené pre vlastnú spotrebu, a zariadeniami, ktoré dodávajú elektrickú energiu do sústavy.

               (711)

               Komisia súhlasila s názorom, že dosiahnutie parity siete solárnou energiou je veľmi žiaduci vývoj, pretože pomáha v boji proti zmene klímy a pri znižovaní účtov spotrebiteľov za elektrickú energiu. Zistila, že odstránením opatrení by sa znížila cena solárnych panelov, čím by sa zvýšil počet miest, v ktorých možno dosiahnuť maloobchodnú paritu siete.

               (712)

               Komisia zároveň zistila, že počas ORP boli investície do komerčných a rezidenčných strešných zariadení pre vlastnú spotrebu, pri ktorých sa nevyužíva žiadna schéma podpory, spomalené v dôsledku regulačnej neistoty týkajúcej sa toho, či sa tieto zariadenia zaradia do odvodu na financovanie nemeckej schémy podpory – príplatok EEG. V nadväznosti na regulačnú zmenu navrhnutú Nemeckom s cieľom dosiahnuť súlad s právnymi predpismi Únie v oblasti štátnej pomoci majú subjekty, ktoré sami spotrebúvajú energiu z obnoviteľných zdrojov energie (niekedy sa nazývajú výrobcovia-spotrebitelia), povinnosť zaplatiť v Nemecku odvod viac ako 2 eurocenty za kWh. Ak má projekt náklady LCOE 10 eurocentov/kWh, samotný odvod teda zdražuje ním vyrobenú elektrickú energiu o 20 % (112).

               (713)

               Komisia má za cieľ znižovať v budúcnosti regulačnú neistotu. Podľa návrhu koncepcie trhu s elektrickou energiou a smernice o obnoviteľných zdrojoch energie sú spotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov pre vlastnú spotrebu […] oprávnení vykonávať vlastnú spotrebu […] bez toho, aby podliehali neprimeraným postupom a poplatkom, ktoré neodrážajú výšku nákladov (113). V správach agentúr z oblasti získavania informácií o trhu sa poukazuje aj na skutočnosť, že regulačné zmeny majú vplyv na dopyt. V jednej z najnovších správ BNEF sa uvádza, že: nemecké odvetvie komerčných a rezidenčných malých fotovoltických zariadení upadá už od nadobudnutia účinnosti mesačného znižovania (vyplatenia výkupnej ceny) a príplatku za vlastnú spotrebu
                   (114). Pri zvážení všetkých skutočností z uvedeného príkladu dosiahnutia parity maloobchodnej ceny vyplýva, že solárne moduly už dokážu vyrábať elektrickú energiu za cenu, ktorá je oveľa nižšia ako maloobchodná dodacia cena v Nemecku. Po dosiahnutí potrebnej regulačnej istoty v právnych predpisoch Únie by sa mal dopyt, ktorý nie je založený na schémach podpory, zvyšovať. Tento dopyt bude pravdepodobne viac citlivý na úroveň cien solárnych panelov, a preto bude pravdepodobne viac citlivý aj na opatrenia.

               (714)

               V prípade zariadení, ktoré dodávajú energiu do sústavy, určujú dopyt predovšetkým schémy podpory, ktoré možno na zariadenia do 1 MW naďalej využívať bez vykonávania súťaží. Na určitej úrovni podpory bude dopyt mierne vyšší, ak sa opatrenia odstránia. Súčasne sa z rozpočtových dôvodov vo väčšine členských štátov podpora výrazne znížila, čiže tento dopyt sa zmenšuje bez ohľadu na opatrenia.

               (715)

               Združenie SPE po poskytnutí informácií tvrdilo, že Komisia nesprávne vyvodila závery o vplyve na regulačnú neistotu a príplatku EEG len na základe nemeckého príkladu. Komisia opätovne zdôraznila, že podobné negatívne podmienky existujú v mnohých členských štátoch. To isté konštatovalo aj združenie SPE vo svojej najnovšej publikácii Global Market Outlook 2016 – 2020 pre Španielsko: „[…] španielska vláda […] bránila rozvíjajúcemu sa trhu vlastnej spotreby daňou za solárnu energiu a vysokými pokutami pre nedeklarovaných výrobcov-spotrebiteľov“ (115) a „Osud solárnej energie v Španielsku je podobný ako v niekoľkých ďalších bývalých trhoch s výkupnými sadzbami: Belgicku, Bulharsku, Českej republike a Grécku. Trhy so solárnymi zariadeniami na Slovensku a v Slovinsku sa takmer úplne zastavili“ (116); ako aj: „Dokonca aj niektoré rozvinuté trhy s distribuovanými strešnými solárnymi zariadeniami majú problémy, keďže sa transformujú z trhov s výkupnými sadzbami alebo trhov čistého merania na systémy vlastnej spotreby. Je to tak aj napriek tomu, že solárna energia je v mnohých prípadoch lacnejšia ako maloobchodná elektrická energia. Prekážky, ktoré sa zaviedli v prípade strešných solárnych zariadení v niektorých európskych krajinách (dane zo solárnej energie pre vlastnú spotrebu, bránenie predaju nadbytočnej energie alebo ponúkanie len veľkoobchodných cien) a pokračujúca diskusia o ďalších obmedzeniach už odradili mnoho potenciálnych kupcov od investovania do vlastného systému solárnej energie“ (117). Komisia teda tento argument zamietla.

         6.3.5.   Záver týkajúci sa vplyvu opatrení na dopyt

               (716)

               Komisia po vykonaní hĺbkovej analýzy zistila, že v súvislosti s vplyvom opatrení na dopyt je dôležité rozlišovať medzi rôznymi odvetviami a rôznymi typmi dopytu.

               (717)

                  Dopyt vyplývajúci zo schém podpory. Ak sú schémy podpory technologicky špecifické, opatrenia nemajú vplyv na dopyt. Ak sú schémy podpory technologicky neutrálne, opatrenia znižujú šance solárnej energie na úspech v súťaži. Komisia však aj pri týchto súťažiach konštatuje, že solárna energia získala významný podiel na trhu, čo svedčí o tom, že dokonca aj pri opatreniach je schopná súťažiť o projekty úžitkových zariadení.

               (718)

                  Veľkoobchodná parita siete. Veľkoobchodnú paritu siete možno v tomto štádiu v najbližších rokoch dosiahnuť iba v ideálnych umiestneniach, ak vôbec, a to aj v prípade, že ceny solárnych panelov sa znížia v dôsledku zrušenia opatrení. Aj tu možno očakávať, že dodatočný dopyt pri neexistencii opatrení bude nízky, a okrem toho závisí od úrovne veľkoobchodnej ceny v dotknutom členskom štáte.

               (719)

                  Maloobchodná parita siete. Maloobchodná parita siete sa v súčasnosti dosahuje pri komerčných zariadeniach v členských štátoch, ktoré majú vysoké maloobchodné ceny, ako je Nemecko, a to aj napriek obmedzenému slnečnému žiareniu v týchto krajinách. Hlavnými faktormi sú tu dane, poplatky za sieť a odvody na schémy podpory. Dôležitým krokom k dosiahnutiu stabilného prostredia priaznivého pre rast sú nové pravidlá týkajúce sa koncepcie trhu s energiou, ktoré Komisia oznámila 1. decembra 2016 (118), a nové pravidlá týkajúce sa prechodu na čistú energiu orientovaného na spotrebiteľa, ktoré Komisia navrhla 30. novembra 2016 (119). Po prijatí návrhu Komisie spoluzákonodarcami sa očakáva, že sa zvýši dopyt po komerčných zariadeniach určených na vlastnú spotrebu. V tomto prípade môže mať odstránenie opatrení, pokiaľ ide o komerčné systémy, významnejší vplyv, keďže neexistuje žiadne obmedzenie dopytu v podobe obmedzeného objemu výroby, ktorý by sa podporoval v rámci schém podpory, a žiadna konkurencia iných zdrojov energie, v rozpore s veľkoobchodnou paritou siete. Čo sa týka rezidenčných zariadení, dosiahnutie maloobchodnej parity siete bude trvať dlhšie, keďže sa musia vybaviť nákladnými uskladňovacími zariadeniami, ktoré budú vhodné pre väčšinu používateľov, ktorí energiu používajú na vlastnú spotrebu (120).

               (720)

               Viaceré strany po poskytnutí informácií nesúhlasili so zistením, že opatrenia mali na dopyt po moduloch len obmedzený vplyv. Tvrdili, že investície sú motivované očakávanou mierou návratnosti, a preto čím je cena solárneho modulu nižšia, tým je návratnosť investícií a pravdepodobnosť realizácie vyššia.

               (721)

               Komisia pripomenula, že vždy súhlasila s tým, že cena má vplyv na dopyt. Napriek tomu podľa jej názoru v súčasnosti vyvíjajú na dopyt oveľa výraznejší vplyv iné faktory, než relatívne mierny nárast ceny modulov spôsobený MDC. Tieto faktory sú na jednej strane regulačná neistota, ale na druhej strane zámerné kroky vlády na kontrolu úrovne využívania solárnej energie. Tieto kroky zahŕňajú stanovenie celkových ročných cieľov v oblasti zariadení, zavedenie verejných súťaží na kapacitu a uloženie daní na vlastnú spotrebu.

               (722)

               Komisia takisto uznala, že v niektorých prípadoch, ako sú technologicky neutrálne verejné súťaže, mohla mať MDC výraznejší vplyv na dopyt po solárnej energii. Komisia zároveň zistila, že bez MDC by odstránenie vplyvu dumpingovej solárnej energie malo nespravodlivú konkurenčnú výhodu v porovnaní s ostatnými obnoviteľnými zdrojmi energie. Komisia takisto zistila, že solárna energia bola pomerne úspešná v technologicky neutrálnych súťažiach, a to aj s MDC, ktorou sa iba obnovujú rovnaké podmienky.

               (723)

               Komisia nakoniec našla ďalšie dôkazy o tom, že vlády môžu v blízkej budúcnosti prijať ďalšie opatrenia na kontrolu využívania solárnej energie, ako je napríklad zavedenie nákladovo efektívnejších sadzieb za používanie siete na solárne zariadenia. BNEF predpokladala, že: mnohé európske regulačné orgány budú reagovať na pokles nákladov na solárnu energiu od roku 2018 tým, že používatelia solárnych panelov budú musieť platiť fixné náklady na pripojenie k sieti, takže kúpou solárnych panelov budú môcť ušetriť iba pohyblivú časť ceny za energiu. Vychádzame pri tom z odhadov štruktúry nákladov siete jednotlivých krajín. Tým sa znižuje zbytočný účet za energiu až o 30 % ceny elektrickej energie vo väčšine krajín EÚ. Ak sa tak nestane, vybudovanie by mohlo mať vyššie náklady, ale náklady siete sú nekryté
                   (121).

               (724)

               Tieto tvrdenia boli preto zamietnuté a Komisia sa naďalej domnievala, že opatrenia majú len veľmi obmedzený vplyv na dopyt po solárnej energii v Európe.

         6.4.   Ďalšie tvrdenia

               (725)

               Väčšina strán, ktoré namietajú proti opatreniam, uviedla, že opatrenia majú negatívny vplyv na dosiahnutie cieľov v oblasti zmeny klímy. Toto tvrdenie podporuje aj päť environmentálnych mimovládnych organizácií. Tieto strany zdôraznili, že Únia a členské štáty sa v niekoľkých rozhodnutiach a dohodách zaviazali, naposledy v Parížskej dohode, že znížia emisie skleníkových plynov a zabránia zmene klímy. Únia stanovila právne záväzný cieľ zvýšenia podielu energie z obnoviteľných zdrojov na konečnej spotrebe energie na 20 % (122). Komisia stanovila aj politický rámec pre cieľ na úrovni 27 % do roku 2030. Tento nový ambiciózny cieľ bol prijatý v roku 2014 po uložení konečných opatrení. V októbri 2016 Európska únia ratifikovala Parížsku dohodu na základe Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy týkajúcu sa boja proti zmene klímy, ktorá je prvou univerzálnou právne záväznou celosvetovou dohodou o klíme, po tom, ako Európsky parlament prevažnou väčšinou hlasoval za túto dohodu. Prechod na dodávku nízkouhlíkovej energie je hlavným prvkom tohto úsilia a energia vyrobená zo solárnej energie zostáva jedným z najsľubnejších zdrojov energie na dosiahnutie cieľov v oblasti klímy.

               (726)

               Strany, ktoré namietajú proti opatreniam, uviedli, že opatrenia komplikujú dosiahnutie cieľov v oblasti klímy tým, že spomaľujú využívanie solárnej energie. Tvrdili, že obnova celosvetových trhových cien za solárnu energiu umožní Únii rýchlejšie dekarbonizovať svoju výrobu energie. Poukázali aj na to, že existuje rozpor medzi politikou Únie v oblasti zmeny klímy a obchodnou politikou Únie. Kým v súvislosti s politikou v oblasti zmeny klímy sa presadzujú a dotujú obnoviteľné zdroje energie, v rámci obchodnej politiky sa zvyšuje ich cena a ovplyvňuje sa dostupnosť.

               (727)

               Komisia sa zhodla na tom, že ratifikácia Parížskej dohody na základe Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy týkajúcej sa boja proti zmene klímy je veľmi dôležitým medzníkom v podpore celosvetovej spolupráce smerom k zmierneniu zmeny klímy. Solárna energia je jedným z kľúčových zdrojov energie na dosiahnutie cieľov v oblasti klímy. Komisia súčasne zistila, že dopyt Únie po solárnych zariadeniach v najbližších dvoch až troch rokoch bude opatreniami ovplyvnený len v obmedzenej miere (pozri oddiel 6.3). Tento stav sa zmení po tom, ako sa maloobchodná parita siete stane významným zdrojom dopytu. Odstránenie opatrení preto v tomto štádiu neprispeje k dosiahnutiu cieľov v oblasti životného prostredia vo veľkej miere.

               (728)

               Združenie EU Pro Sun vyjadrilo niekoľko ďalších pripomienok v otvorenom liste, ktorý je odpoveďou na pozíciu mimovládnych organizácií, ktoré vyzývajú na ukončenie opatrení z environmentálnych dôvodov. Združenie EU Pro Sun uviedlo, že ak sa príjme celá perspektíva dodávateľského reťazca v oblasti solárnej energie, panely vyrobené v Únii budú mať oveľa menšiu uhlíkovú stopu. Moduly vyrobené v Únii nebude potrebné prepravovať na veľké vzdialenosti. Odvetvie solárnej energie v EÚ vďaka výrobným normám Únie a požiadavkám na ochranu životného prostredia na jednej strane a vyšším nákladom na energiu na druhej strane systematicky znižuje svoju spotrebu energie v porovnaní s čínskymi výrobcami. Je to mimoriadne dôležité vzhľadom na to, že výroba solárnych modulov a ich surovín sú energeticky náročné. Združenie EU Pro Sun takisto poukázalo na to, že existuje určitý rozpor medzi skutočnosťou, že niektoré mimovládne organizácie podpisujú list vyzývajúci na ukončenie opatrení z dôvodu záujmu Únie, t. j. aj v prípade zistenia nekalých obchodných praktík, a nedávnym vyhlásením jedného z ich predstaviteľov, ktorý vyzýva k väčšej aktivite na zabezpečenie spravodlivého obchodu priaznivého pre životné prostredie.

               (729)

               Komisia dospela k záveru, že opatrenia majú iba obmedzený vplyv na dosahovanie krátkodobých cieľov Únie v oblasti klímy.

               (730)

               Niektoré strany po poskytnutí informácií nesúhlasili s vyhlásením, že dovážané výrobky v oblasti solárnej energie majú väčšiu uhlíkovú stopu ako tie, ktoré sa vyrábajú v Únii. Tieto strany tvrdili, že výroba polykryštalického kremíka a doštičiek predstavovala najväčší podiel na dopyte po primárnej energii, čiže najdôležitejší je pôvod polykryštalického kremíka a doštičiek. Tieto strany tiež poukázali na to, že výroba elektrickej energie má v jednotlivých členských štátoch inú uhlíkovú stopu. Keďže výroba modulov a ich surovín je energeticky náročná, je dôležité, v ktorom členskom štáte sa moduly a ich komponenty vyrobili.

               (731)

               Komisia nemohla podrobne analyzovať tieto tvrdenia v krátkej lehote po poskytnutí informácií. Vysvetlila, že spracovala iba podanie združenia EU ProSun a nikdy nevyhlásila, že dovážané solárne zariadenia majú väčšiu uhlíkovú stopu. Bez ohľadu na uhlíkovú stopu modulov z Únie a čínskych modulov Komisia skôr znovu zdôraznila hlavný záver, že opatrenia mali doteraz len veľmi obmedzený vplyv na dopyt po solárnej energii. Komisia preto dospela k záveru, že opatrenia nemajú významný vplyv na dosiahnutie cieľov Únie v oblasti životného prostredia.

               (732)

               Niektoré strany, ktoré vyzývajú na ukončenie opatrení, tvrdili, že v Únii je nedostatok výrobných kapacít na pokrytie dopytu Únie po moduloch a opatrenia sú neúčinné z hľadiska výrazného zvyšovania výrobných kapacít výrobcov článkov a modulov z Únie. Dopyt Únie odhadli na menej ako 8 GW a výroba modulov dotknutými zainteresovanými stranami v Únii predstavovala menej ako 4 GW. To údajne znamená, že najmenej polovica modulov sa aj tak musí dovážať. Tieto strany uviedli, že očakávanie Európskej komisie vyjadrené v pôvodnom nariadení o tom, že „v strednodobom horizonte je primerané predpokladať, že výrobné odvetvie Únie rozšíri svoje výrobné kapacity, aby pokrylo dopyt, čo umožní dosiahnuť úspory z rozsahu, ktoré zasa umožnia ďalšie znižovanie cien, sa nenaplnilo“.

               (733)

               Komisia zistila, že hoci je výroba modulov v Únii nižšia ako dopyt Únie, v Únii sa nikdy nezaznamenal nedostatok modulov. Cenový záväzok/MDC umožnili dovoz z Číny za spravodlivé ceny. Hoci dovoz z ostatných krajín sveta zaznamenal relatívny nárast, výrobnému odvetviu Únie sa podarilo zvýšiť svoj podiel na trhu Únie medzi rokom 2012 a ORP z 25 % na 35 %. Opatrenia preto umožnili výrobnému odvetviu Únie zvýšiť svoju výrobu a predaj vzhľadom na veľkosť trhu Únie a pokryť väčšiu časť dopytu. Ako sa uvádza v oddiele 6.3.2, spotreba Únie výrazne klesla v dôsledku obmedzení schém podpory, čím sa rast výrobného odvetvia Únie oveľa viac sťažuje. Aj napriek tomu sa výrobnému odvetviu Únie podarilo ďalej posilňovať a dosiahnuť významné zníženie nákladov. V Únii je navyše značná voľná kapacita výroby modulov, ktorá by sa v prípade zvýšenia dopytu mohla uviesť späť do prevádzky. Komisia preto usúdila, že opatrenia nie sú príčinou nedostatku dodávok modulov na trhu Únie a že opatrenia boli účinné pri rozširovaní výroby Únie vzhľadom na veľkosť trhu Únie.

               (734)

               Strany, ktoré namietajú proti opatreniam, uviedli, že kapacity výroby modulov mimo Číny rastú veľmi rýchlo. Citovali rôzne správy so získanými informáciami o trhu, podľa ktorých kombinovaná výrobná kapacita v iných ázijských krajinách rastie veľmi rýchlo; v roku 2015 dosiahla 7 GW a predpokladá sa, že v roku 2016 stúpne až na 10 GW. Bude to údajne viac ako dopyt Únie, ktorý strany odhadujú na približne 8 GW. Značnú časť týchto nových kapacít inštalovali čínske spoločnosti. Niekoľko veľkých čínskych spoločností zároveň ukončilo záväzok dobrovoľne, aby mohli dodávať na trh Únie z krajín mimo ČĽR. Strany tvrdili, že výsledkom bude, že narastajúci objem lacných modulov sa môže vyvážať do Únie z tretích krajín, a to aj vtedy, ak opatrenia zostanú v platnosti. Oponenti opatrení preto uviedli, že očakávanie Komisie vyjadrené v pôvodnom nariadení o tom, že ostatné tretie krajiny masívne nenasmerujú svoj vývoz na trh Únie (123), sa nenaplnilo.

               (735)

               Z prešetrovania Komisie vyplynulo, že podiel na trhu, pokiaľ ide o dovoz z ČĽR do EÚ, klesol zo 66 % v roku 2012 na 41 % v ORP, a podiel na trhu, pokiaľ ide o dovoz z ostatných krajín sveta okrem ČĽR (hlavne Taiwanu, Malajzie, Kórey a Singapuru) sa zvýšil z 9 % na 25 %. Podiel na trhu, pokiaľ ide o výrobcov z Únie, vzrástol z 25 % v roku 2012 na 35 % v ORP. Dovoz z tretích krajín teda nezabránil tomu, aby výrobné odvetvie Únie získalo naspäť významný podiel na trhu Únie.

               (736)

               Komisia takisto zistila, že zatiaľ čo kapacity výroby modulov v juhovýchodnej Ázii rastú rýchlo, stále predstavujú zlomok kapacít v Číne (124). Továrne v juhovýchodnej Ázii predávajú aj veľké objemy na trh USA a do ostatných krajín, ktoré uložili obchodné opatrenia na čínske moduly, napríklad India a Kanada. Zároveň sa očakáva rast solárnych zariadení v juhovýchodnej Ázii a následne sa očakáva, že určité objemy sa budú predávať v rámci regiónu. Komisia preto dospela k záveru, že kapacity výroby modulov v juhovýchodnej Ázii sú nedostatočné na pokrytie významnej časti dopytu Únie a na to, aby sa opatrenia stali neúčinné. V každom prípade je cieľom opatrení zabezpečiť, aby sa dovoz solárnych modulov a článkov z ČĽR uskutočňoval za spravodlivé a nesubvencované ceny, a skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie by mohlo podliehať konkurencii z iných krajín, neznamená, že to robí opatrenia neúčinnými.

               (737)

               Jedna strana uviedla, že vývoj podielov na trhu ukazuje, že z opatrení mali prospech najmä dovozcovia z tretích krajín. Táto strana tvrdila, že situácia je podobná prípadu chovaného lososa atlantického
                   (125), v ktorom Komisia ukončila opatrenia, pretože by viedli k značnému čistému presunu bohatstva z Únie a presun bohatstva k dovozcom z tretích krajín by výrazne prevyšoval akékoľvek výhody, ktoré by z opatrení výrobné odvetvie Únie získalo.

               (738)

               Ako už bolo uvedené, výrobnému odvetviu Únie sa podarilo medzi rokom 2012 a ORP zvýšiť svoj podiel na trhu Únie z 25 % na 35 %. To znamená, že tretie krajiny neprebrali väčšinu podielu na trhu, ktorý mali v minulosti čínski výrobcovia. Komisia sa navyše domnieva, že situácia vo výrobnom odvetví Únie v prípade chovaného lososa atlantického bola veľmi odlišná – v tomto prípade bol podiel na trhu, pokiaľ ide o výrobné odvetvie Únie, oveľa menší a zvýšil sa len z 2,7 % v roku 1998 na 4,3 % v roku 2001. V uvedenom prípade bol veľmi nízky podiel výrobného odvetvia Únie na trhu jedným z kľúčových dôvodov, prečo by uloženie opatrení viedlo k značnému čistému presunu bohatstva zo Spoločenstva, keďže trh sa prispôsobuje vyšším cenám
                   (126). V tomto prípade malo výrobné odvetvie Únie z opatrení značný prospech. Prípad chovaného lososa atlantického teda nemôže slúžiť ako precedens.

               (739)

               Podľa strán, ktoré namietajú proti opatreniam, neoznámili výrobcovia z Únie žiadne dôveryhodné plány na rozšírenie svojej kapacity. Naopak, spoločnosť Solar World, ktorá je najväčším výrobcom v Únii, nedávno prepustila niekoľko stoviek dočasných pracovníkov zo svojich európskych zariadení a uzatvorila dohody výrobcov pôvodných zariadení na výrobu solárnych panelov v Thajsku. Strany, ktoré namietajú proti opatreniam, tvrdili, že toto je ďalší dôkaz o tom, že úspešná výroba solárnych modulov sa môže vykonávať len vo veľkých výrobných zariadeniach, ako sú napríklad ázijské zariadenia.

               (740)

               Spoločnosť Solar World odpovedala, že uzatvorila dočasné zmluvy výrobcov pôvodných zariadení s cieľom pokryť nárast celosvetového dopytu na konci roku 2015 a v prvej polovici roka 2016. Spoločnosť Solar World uviedla, že pochybnosti o výsledku prebiehajúceho prešetrovania spôsobili vyššie úrokové sadzby na ich kapitálové investície, ktoré požadujú finanční investori. Z toho dôvodu išlo o racionálne ekonomické rozhodnutie odložiť kapitálovo intenzívne rozšírenie svojich výrobných kapacít až do ukončenia prešetrovania a namiesto toho dočasne využívať dostupné kapacity zmluvných výrobcov. Spoločnosť Solar World takisto uviedla, že všetky moduly vyrobené ich partnerom v rámci výrobcov pôvodných zariadení mimo Únie boli odoslané mimo Únie.

               (741)

               Získané informácie o trhu potvrdili, že prvá polovica roka 2016 bola obdobím rozmachu a druhá polovica roka 2016 bola obdobím nízkeho dopytu spôsobujúceho prepad cien vyplývajúci z nadmernej ponuky modulov (127). V tejto súvislosti možno rozhodnutie spoločnosti Solar World o prepustení dočasných zamestnancov chápať ako ťažké rozhodnutie, avšak odôvodnené okolnosťami na trhu. Spoločnosť Solar World takisto znížila objemy, ktoré vyrábali zmluvní výrobcovia do takej miery, ako to bolo zmluvne možné.

               (742)

               Komisia preto skonštatovala, že vzhľadom na neistotu a nedávny celosvetový cyklický výkyv je rozhodnutie výrobcu z Únie o tom, že odloží rozširovanie kapacity a namiesto toho sa bude spoliehať na dostupné výrobné kapacity zmluvných výrobcov, ekonomicky opodstatnené a nevyplýva z neho, že výroba v Únii sa stala neudržateľnou.

         6.5.   Záver o záujme Únie

               (743)

               Hodnotiac a vyvažujúc konkurenčné záujmy Komisia analyzovala, či by bol negatívny účinok na neprepojených dovozcov a dodávateľské a odberateľské odvetvia a iné už analyzované účinky neprimerané v porovnaní s pozitívnym účinkom na výrobcov prešetrovaného výrobku z Únie. Podľa článku 31 ods. 1 tretej vety základného nariadenia sa venovala osobitná pozornosť potrebe vylúčiť vplyv subvencovania spôsobujúceho ujmu a obnoviť efektívnu konkurenciu.

               (744)

               Kľúčové bolo zhodnotiť pravdepodobný vplyv pokračovania opatrení na budúcnosť dopytu Únie po solárnych moduloch. Ak by sa týmito opatreniami výrazne obmedzil dopyt, dalo by sa povedať, že ochrana relatívne malého výrobného odvetvia Únie by mohla neúmerne ovplyvniť výrazne väčšie dodávateľské odvetvie a odberateľské odvetvie. Ako sa však uvádza v odôvodnení (724), opatrenia mali len obmedzený vplyv na dopyt Únie po solárnych moduloch. Táto situácia sa pravdepodobne nezmení skôr, ako členské štáty príjmu a vykonajú novú smernicu o energii z obnoviteľných zdrojov. Oproti tomuto zisteniu sa dalo do súvislosti tvrdenie o vplyve na pracovné miesta. Hoci ukončenie opatrenia by mohlo pomôcť pri vytváraní určitých nových pracovných miest, zároveň by bezprostredne ohrozilo existujúce pracovné miesta v odvetví solárnych článkov a modulov v Únii (približne 8 000). Z toho vyplýva, že samotné číselné porovnanie súčasných pracovných miest vo výrobnom odvetví Únie s existujúcimi pracovnými miestami v odberateľskom odvetví (približne 50 000) alebo dodávateľskom odvetví (približne 5 000 – 10 000) nebolo vhodné.

               (745)

               Vzhľadom na to, že politiky na podporu energie z obnoviteľných zdrojov sa musia v nadväznosti na nadobudnutie platnosti nových pravidiel v rámci právnych predpisov Únie o štátnej pomoci zreformovať a že sa v nich pravdepodobne vykonajú ďalšie zmeny, keď spoluzákonodarcovia prijmú návrh Komisie na novú smernicu o obnoviteľných zdrojoch energie, nie je možné prijať stanovisko o záujme Únie na obdobie dlhšie ako 18 mesiacov. Z niektorých zistení vyplýva, že opatrenia môžu mať väčší vplyv na dopyt v budúcnosti, keď sa dokončí prechod na politiky podpory energie z obnoviteľných zdrojov, vyjasní sa fiškálna situácia týkajúca sa vlastnej spotreby a dosiahne sa parita siete vo väčších častiach Európy a pre určité skupiny spotrebiteľov. Ako sa uvádza v odôvodneniach (709) a (719), nové pravidlá týkajúce sa koncepcie trhu s energiou, ktoré Komisia oznámila 1. decembra 2016 (128), a nové pravidlá týkajúce sa prechodu na čistú energiu orientovaného na spotrebiteľa, ktoré Komisia navrhla 30. novembra 2016 (129), sú dôležitým krokom k dosiahnutiu stabilného prostredia priaznivého pre rast. Komisia sa preto rozhodla obmedziť predĺženie platnosti opatrení na 18 mesiacov.

               (746)

               Po dodatočnom poskytnutí informácií uvedenom v odôvodnení (33) Komisia dostala tri rôzne súbory pripomienok. Výrobcovia z EÚ vo všeobecnosti žiadali Komisiu, aby zachovala pôvodné 24-mesačné obdobie, pričom argumentovali, že poskytnutý návrh na skrátenie obvyklého trvania obdobia z piatich rokov na dva už predstavuje spravodlivý kompromis medzi jednotlivými záujmami. Niektoré zainteresované strany, ktoré zastupujú odberateľské a dodávateľské odvetvie, privítali skrátenie obdobia na 18 mesiacov, zatiaľ čo ostatné uprednostňovali úplné ukončenie opatrení. Čínska vláda vyjadrila poľutovanie nad tým, že Komisia zamýšľa zachovať opatrenia, hoci iba na 18 mesiacov. Podobne ako niektoré zainteresované strany z dodávateľského a odberateľského odvetvia aj čínska vláda kritizovala skutočnosť, že v texte návrhu vykonávacieho aktu nebola žiadna zmienka o okamžitom ukončení opatrení po tomto období.
               Komisia konštatovala, že opatrenia môžu mať väčší vplyv na dopyt v budúcnosti, a to po dokončení prechodu na politiky podpory pre obnoviteľné zdroje energie, ujasnení fiškálnej situácie týkajúcej sa vlastnej spotreby a po dosiahnutí parity siete vo väčších častiach Európy. Tým sa odôvodňuje, že sa opatrenia majú výnimočne predĺžiť len na obdobie 18 mesiacov, po ktorom by ich platnosť uplynula v súlade s platnými ustanoveniami základného nariadenia. Na základe dôkazov, ktoré sú v tomto štádiu k dispozícii, Komisia usúdila, že pri hľadaní rovnováhy medzi pravdepodobnými negatívnymi účinkami na dodávateľské a odberateľské odvetvie aj na zákazníkov a medzi výhodami, ktoré by opatrenia priniesli výrobnému odvetviu Únie, 18 mesiacov predstavuje vhodný kompromis zohľadňujúci tieto protichodné záujmy.

               (747)

               Pri prešetrovaní záujmov neprepojených dovozcov bola Komisia konfrontovaná so sťažnosťami na veľkú administratívnu záťaž, ktorú musia znášať, zatiaľ čo výrobcovia z Únie sa sťažovali na existujúce obchádzanie. Týmito otázkami sa môže zaoberať priebežné revízne prešetrovanie týkajúce sa formy opatrení. A napokon sa konštatuje, že Komisia si uvedomila, že mechanizmus úpravy MDC sa neriadil strmou nábehovou krivkou pre odvetvie solárnej energie (130). Súčasný systém úpravy preto mohol európskym spotrebiteľom znemožniť zužitkovať globálne zvýšenie efektívnosti, čo môže vyvolať potrebu túto otázku revízne prešetriť. Možno ju riešiť v priebežnom revíznom prešetrovaní akéhokoľvek mechanizmu úpravy, ktorý by sa mohol spájať s inou formou opatrenia.

               (748)

               Komisia dospela k celkovému záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody na ukončenie opatrení z dôvodu záujmu Únie. Zároveň však dospela k záveru, že revízne prešetrovanie ex-officio týkajúce sa otázok uvedených v odôvodnení (747) je primerané.

         7.   ČIASTOČNÉ PRIEBEŽNÉ REVÍZNE PREŠETROVANIE OBMEDZENÉ NA PRESKÚMANIE TOHO, ČI JE ALEBO NIE JE V ZÁUJME ÚNIE ZACHOVAŤ V SÚČASNOSTI PLATNÉ OPATRENIA TÝKAJÚCE SA ČLÁNKOV

   7.1.   Predbežné poznámky

               (749)

               Ako sa uvádza v odôvodnení (8), Komisia začala z vlastnej iniciatívy čiastočné priebežné revízne prešetrovanie („priebežné revízne prešetrovanie“) obmedzené na preskúmanie toho, či je alebo nie je v záujme Únie zachovať v súčasnosti platné opatrenia týkajúce sa článkov.

               (750)

               Toto revízne prešetrovanie sa začalo, keďže existovali dôkazy prima facie o tom, že okolnosti, na základe ktorých boli uložené pôvodné opatrenia, sa zmenili. Konkrétne po reštrukturalizácii a konsolidácii výrobného odvetvia Únie značný počet výrobcov článkov ukončil výrobu. Veľká časť zostávajúcich kapacít na výrobu článkov v Únii bola podľa všetkého do veľkej miery určená pre vlastnú spotrebu pri výrobe modulov. Z toho vyplýva, že predaj článkov od výrobného odvetvia Únie nezávislým používateľom bol kvantitatívne veľmi obmedzený, pričom vertikálne neintegrovaní výrobcovia modulov boli závislí od článkov dodávaných z krajín mimo Únie. Komisia preto považovala za rozumné preskúmať, či je pokračovanie uložených opatrení týkajúcich sa článkov ešte stále v záujme Únie.

         7.2.   Záujem výrobcov článkov

               (751)

               V Únii je 12 výrobcov článkov, ktorí sú Komisii známi. Výrobné odvetvie Únie zastupovalo združenie EU Pro Sun, ktoré je žiadateľom vo veci revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti, pokiaľ ide o existujúce vyrovnávacie opatrenia. Združenie EU Pro Sun zastupovalo štyroch výrobcov článkov z Únie. Stanovisko združenia EU Pro Sun výslovne podporili ďalší dvaja výrobcovia článkov. Združenie EU Pro Sun zastupovalo aj spoločnosť Solar World ako dodávateľského výrobcu doštičiek a jedného ďalšieho výrobcu doštičiek z Únie.

               (752)

               V rámci pôvodného prešetrovania Komisia zistila, že masívny prílev subvencovaných čínskych solárnych článkov a modulov do Únie prispel k úpadku mnohých výrobcov článkov z Únie. Uloženie opatrení umožnilo zostávajúcim výrobcom z Únie obnoviť, konsolidovať a stabilizovať výrobu článkov. Konkrétne výrobné aktíva a zamestnanci jedného z najväčších výrobcov článkov v Únii (Bosch Solar Energy) zostali v prevádzke, pretože ich v roku 2014 prevzala spoločnosť Solar World.

               (753)

               Ak by sa opatrenia týkajúce sa článkov ukončili, čínsky vývoz článkov za subvencované ceny by sa zopakoval vo veľkých objemoch, čo by spôsobilo značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie s veľmi negatívnymi dôsledkami pre odvetvie článkov v Únii. Veľké kapitálové investície do sofistikovaného zariadenia na výrobu článkov by sa stali zbytočnými. Stratiť zamestnanie by mohlo až 1 700 vysokokvalifikovaných pracovníkov. Komisii bol tiež oznámený zámer niekoľkých spoločností z Únie obnoviť približne 300 MW kapacity v prípade, ak sa opatrenia zachovajú.

               (754)

               Zhoršenie situácie odvetvia Únie na výrobu článkov by tiež nepriaznivo ovplyvnilo činnosti Únie v oblasti výskumu a vývoja. Článok je hlavným komponentom modulu a značná časť výskumu a vývoja v hodnotovom reťazci solárnej energie je zameraná na články. Ak by sa opatrenia týkajúce sa článkov odstránili, európske investície do výskumu a vývoja by sa spomalili a doteraz získané odborné znalosti by sa stali zbytočnými alebo by sa museli preniesť do tretích krajín. Preto existuje riziko, že vylúčenie článkov by upevnilo závislosť výrobcov modulov z Únie od dovážaných článkov.

               (755)

               Ukončenie opatrení týkajúcich sa článkov môže takisto oslabiť opatrenia týkajúce sa modulov. Čínski výrobcovia by tak mali možnosť vyvážať články za nespravodlivé ceny a montovať ich do modulov buď prostredníctvom svojich dcérskych spoločností, alebo prostredníctvom zmluvných výrobcov so sídlom v Únii. Linky na montovanie modulov možno zriadiť pomerne rýchlo, čoho dôkazom je rýchle vybudovanie kapacít výroby modulov v juhovýchodnej Ázii (pozri odôvodnenie (734)). Združenie EU Pro Sun uviedlo, že takýto scenár sa uskutočnil v USA v rokoch 2012 až 2014, keď opatrenia týkajúce sa modulov neboli účinné. Situácia sa zmenila až vtedy, keď sa pôvodné vymedzenie výrobku rozšírilo aj na články.

               (756)

               Pokračovanie opatrení týkajúcich sa článkov je preto jednoznačne v záujme výrobcov článkov z Únie a môže priniesť určité výhody aj výrobcom modulov z Únie.

               (757)

               Spoločnosť Jabil po poskytnutí informácií spochybnila zistenie Komisie, že ukončenie opatrení týkajúcich sa článkov by umožnilo čínskym výrobcom vyvážať články za nespravodlivé ceny a montovať ich do modulov buď prostredníctvom svojich dcérskych spoločností, alebo prostredníctvom zmluvných výrobcov so sídlom v Únii. V reakcii na tvrdenie spoločnosti Jabil Komisia pripomenula, že zistila pravdepodobnosť pokračovania dumpingu a ujmy v prípade, ak by boli opatrenia zrušené. Komisia tiež vysvetlila, že zmluvní výrobcovia, ako napríklad spoločnosť Jabil, majú výrazne odlišný obchodný model a štruktúru nákladov ako zvyšok výrobného odvetvia Únie. Zmluvní výrobcovia predovšetkým fungujú s oveľa menšími režijnými zdrojmi, keďže nemajú rovnakú zodpovednosť za predaj, marketing a výskum a vývoj svojich výrobkov, ako je uvedené v odôvodneniach (513) a (563). Preto ak by Komisia zrušila opatrenia týkajúce sa článkov v záujme výrobcov modulov z Únie, nič by nemohlo zmluvným výrobcom so sídlom v Únii zabrániť v montovaní modulov z dumpingových čínskych článkov. Zmluvný výrobca v skutočnosti dokonca ani nemusí vedieť, aká je skutočná cena článku, keďže jeho bežný obchodný model pozostáva z účtovania poplatkov za spracovanie inej spoločnosti, ktorá poskytuje vstupy a preberá plnú zodpovednosť za predaj výstupov. Komisia sa preto aj naďalej domnievala, že ukončenie opatrení týkajúcich sa článkov by mohlo viesť k nespravodlivým cenám modulov, ktoré by mohli byť montované v Únii z dumpingových čínskych článkov buď prostredníctvom prepojených spoločností, alebo zmluvných výrobcov.

               (758)

               Združenie SPE po poskytnutí informácií tvrdilo, že medzi dovozom článkov z ČĽR a predajom článkov vyrobených v Únii neexistuje žiadna príčinná súvislosť; podľa jeho názoru čelilo výrobné odvetvie Únie konkurencii z tretích krajín. Tá istá strana tvrdila, že opatrenia nechránia investície do výrobného odvetvia článkov a že pracovná sila v oblasti výroby článkov nie je ohrozená z dôvodu nadbytočnosti, ak platnosť opatrení uplynie. Táto strana tiež tvrdila, že na trh vlastnej spotreby pre články nemá vplyv dovoz čínskych článkov.

               (759)

               Komisia vykonala ďalšiu analýzu vplyvu predaja článkov z tretích krajín, ako je uvedené v odôvodnení (579), a znova zdôraznila, že predaj z tretích krajín nespôsobuje ujmu. Taktiež ďalej analyzovala vplyv opatrení na investície do odvetvia výroby článkov v Únii, ako je uvedené v odôvodnení (571), a znova zdôraznila, že tieto opatrenia majú pozitívny vplyv na investície. Okrem toho zistila vplyv čínskeho dovozu na trh vlastnej spotreby v Únii pre články, ako je uvedené v odôvodnení (508). Vzhľadom na súčasnú nízku ziskovosť odvetvia výroby článkov v Únii sa Komisia naďalej domnievala, že pracovnej sile v oblasti výroby článkov v Únii by hrozila strata zamestnania, ak by nechala uplynúť platnosť opatrení.

         7.3.   Záujem neprepojených dovozcov článkov

               (760)

               Neprihlásili sa žiadni neprepojení dovozcovia článkov aktívni počas ORP. Články dovážajú buď výrobcovia modulov z Únie, alebo prepojení dovozcovia čínskych výrobcov.

         7.4.   Záujem odberateľského odvetvia – výrobcovia modulov

               (761)

               Prihlásilo sa sedem európskych výrobcov modulov, ktorí žiadali o vylúčenie článkov z opatrenia. Niektoré z týchto spoločností podporujú stanovisko združenia EU Pro Sun týkajúce sa pokračovania opatrení pre moduly. Niektoré dodávateľské a odberateľské spoločnosti predložili podania, v ktorých namietajú konkrétne proti opatreniam pre články; avšak väčšina dodávateľských a odberateľských spoločností sa zamerala na príčiny a účinky ukončenia opatrení týkajúcich sa modulov.

               (762)

               Strany žiadajúce ukončiť opatrenia týkajúce sa článkov upozornili na skutočnosť, že takmer všetky články vyrobené v Únii používajú vertikálne integrované spoločnosti interne. Z tohto dôvodu sú vertikálne neintegrovaní výrobcovia modulov, ktorí tvoria viac ako 65 % produkcie modulov v Únii, závislí od dovozu článkov. Tieto strany tvrdili, že na takmer celý dovoz článkov do Únie sa vzťahujú buď opatrenia, alebo zvýšené colné kontroly v dôsledku opatrení proti obchádzaniu týkajúcich sa malajských a taiwanských článkov. Spôsobuje to dodatočnú administratívnu a finančnú záťaž pre výrobcov modulov, ktoré nie sú vertikálne integrovaní. Strany, ktoré namietajú proti opatreniam týkajúcim sa článkov, taktiež uviedli, že opatrenia týkajúce sa článkov boli neúčinné, pretože nedokázali priviesť nové kapacity do Únie. Opatreniami sa podľa ich názoru zvyšuje aj cena finálneho výrobku, t. j. modulov, s negatívnym vplyvom na dopyt, zákazníkov a širšie ciele environmentálnej politiky Únie.

         7.4.1.   Nedostatočná ponuka článkov v Únii

               (763)

               Strany žiadajúce ukončenie opatrení týkajúcich sa článkov tvrdili, že na trhu Únie nie sú k dispozícii žiadne články vyrobené v Únii. V Únii existuje len niekoľko výrobcov článkov a takmer všetci výrobcovia používajú svoje články interne a tretím stranám predávajú len veľmi malé množstvo. Malý objem, ktorý sa predáva, má zvyčajne nižšiu kvalitu. Komisia sa na základe svojho prešetrovania súhlasila, že články, ktoré predáva výrobné odvetvie Únie na trhu Únie, uspokojujú menej ako 5 % dopytu vertikálne neintegrovaných výrobcov modulov z Únie.

               (764)

               Strany ďalej tvrdili, že aj keby sa na voľnom trhu Únie predávalo viac článkov z Únie, kapacita Únie a výroba článkov v Únii by zďaleka nestačili uspokojiť celkový dopyt po článkoch v Únii a ešte menej by uspokojovali celkový dopyt po moduloch. Komisia zistila, že výroba článkov v Únii bola v ORP 1 270 MW, čo znamená, že by mohla pokryť 37 % z celkového dopytu po článkoch v Únii, ktorý sa odhaduje na 3 409 MW. Kapacita výroby článkov v Únii by mohla pokryť asi 18 % z celkového dopytu po moduloch v Únii – zhruba 7 200 MW v ORP.

               (765)

               Niektoré strany tvrdili, že opatrenia týkajúce sa článkov predstavujú výhodu iba pre jednu spoločnosť – spoločnosť Solar World – a väčšinu ostatných vertikálne neintegrovaných výrobcov modulov postavili do konkurenčnej nevýhody voči tejto spoločnosti. Spoločnosť Solar World tvorila počas ORP viac ako 70 % z celkovej výroby článkov v Únii. Spoločnosť Solar World nepredáva žiadne články na voľnom trhu, okrem tých, ktoré považuje za články nespĺňajúce jej vysoké normy. Tieto strany tvrdili, že jediný spôsob, akým môžu kupovať články, je dovoz z tretích krajín. Ak sa opatrenia týkajúce sa článkov neukončia, zostali by v porovnaní s dominantným výrobcom článkov v Únii v konkurenčnej nevýhode.

               (766)

               Ako už bolo uvedené, Komisia zistila, že výroba článkov v Únii predstavovala 35 % dopytu po článkoch v Únii, pričom tento podiel už vzrástol z hodnoty 23 % z roku 2012. To znamená, že podstatnú časť dopytu Únie môžu pokryť články vyrobené v Únii bez ohľadu na to, či ide alebo nejde o predaj na vlastnú spotrebu. Komisia tiež pripomenula, že priemerné náklady na výrobu článkov v Únii boli vyššie ako priemerná čínska a taiwanská zmluvná predajná cena (podľa správy spoločnosti PV Insights). To znamená, že vertikálne neintegrovaní výrobcovia modulov z Únie mohli nakupovať články z krajín mimo Únie za podobné alebo ešte nižšie ceny. Tento záver platí aj pri zohľadnení skutočnosti, že články, ktoré vyrobili vertikálne integrovaní výrobcovia v Únii, sú vysokoefektívne a vysokokvalitné, a preto sú drahšie. Z toho vyplýva, že opatrenia neposkytujú vertikálne integrovaným výrobcom článkov a modulov konkurenčnú výhodu pred vertikálne neintegrovanými výrobcami.

               (767)

               Komisia ďalej zistila, že jediné obdobie, keď mali vertikálne neintegrovaní výrobcovia modulov z Únie ťažkosti pri získavaní článkov, sa zhodovalo s mimoriadne prudkým nárastom dopytu na konci roku 2015 a na začiatku roku 2016 v ČĽR. Počas tohto obdobia dosiahol čínsky dopyt po solárnych zariadeniach vrchol na úrovni 22 GW (131). Čínsky cieľ týkajúci sa solárnych zariadení mal podporu v štedrých systémoch odmeňovania, ktoré spôsobili dočasný rozmach zariadení. Dokonca aj čínske významné nadmerné kapacity výroby článkov sa stali dočasne nedostatočnými na pokrytie tohto neobyčajne prudkého nárastu dopytu. Niektorí čínski výrobcovia modulov sa výnimočne museli uchýliť k dovozu článkov zo zahraničia, čo spôsobilo dočasný celosvetový nedostatok ponuky článkov a zvýšené ceny článkov. Zmluvné predajné ceny za články, podľa údajov spoločnosti PVInsights, boli vyššie ako MDC počas tohto obdobia nedostatku článkov, t. j. od novembra 2015 do marca 2016. Preto aj keby opatrenia neboli zavedené, výrobcovia modulov z Únie by sa boli stretli s podobnými problémami s ponukou článkov, keďže v ČĽR došlo v tomto relatívne krátkom období k jednorazovému nedostatku článkov.

               (768)

               Toto obdobie prehriateho dopytu po článkoch sa tiež čiastočne zhodovalo s prešetrovaním Komisie zameraným proti obchádzaniu, pokiaľ ide o čínske články a moduly, a to cez Malajziu a Taiwan. V dôsledku registrácie článkov a modulov s účinnosťou od dátumu začatia prípadu obchádzania, t. j. od mája 2015, vznikli výrobcom modulov z Únie určité ďalšie ťažkosti súvisiace s ponukou. Výrobcovia modulov zaznamenali obdobie neistoty, keďže nevedeli, či sú ich taiwanskí a malajskí dodávatelia skutočnými výrobcami a či budú od predmetných ciel oslobodení. Nakoniec sa vo februári 2016 zistilo, že skutočnými výrobcami je viac ako 20 malajských a taiwanských výrobcov článkov, ktorí spolupracovali pri danom prešetrovaní. Dočasná neistota týkajúca sa ponuky sa skončila odstránením tejto neistoty.

               (769)

               Komisia tiež zistila, že tvrdenie o tom, že opatrenia týkajúce sa článkov chránia iba jednu spoločnosť – Solar World – je neopodstatnené. Ako sa uvádza v odôvodnení (751), ďalších päť výrobcov článkov výslovne podporuje pokračovanie opatrení týkajúcich sa článkov. Komisia vie o existencii viac ako desiatich výrobcov článkov v Únii. Hlavným dôvodom toho, prečo jeden výrobca v súčasnosti predstavuje viac ako 70 % výroby všetkých článkov v Únii, je skutočnosť, že mnoho iných výrobcov článkov opustilo trh, pretože nedokázali znášať nespravodlivú hospodársku súťaž zo strany čínskych subvencovaných výrobkov. Kým väčšina z týchto výrobcov odišla z trhu, spoločnosť Solar World prevzala v roku 2014 jedného z najväčších výrobcov článkov. Tento výrobca odchádzal z trhu a ak by k prevzatiu nebolo nedošlo, zamestnanie by stratilo viac ako 500 vysokokvalifikovaných pracovníkov. Spoločnosť Solar World tvrdila, že bez zavedených opatrení by nielen že nebola schopná prevziať druhú spoločnosť a zachrániť jej pracovné miesta, ale jej vlastné zariadenia na výrobu článkov by dnes boli v úpadku.

               (770)

               Vertikálne neintegrované spoločnosti z Únie, ktoré montujú moduly, nečelia preto ani nedostatkom ponuky, ani konkurenčnej nevýhode v porovnaní s vertikálne integrovanými spoločnosťami. Z toho vyplýva, že spotrebiteľov modulov v Únii negatívne neovplyvňuje skutočnosť, že výroba článkov v Únii dokáže pokryť len relatívne malú časť spotreby modulov.

         7.4.2.   Administratívne zaťaženie spôsobené opatreniami

               (771)

               Strany žiadajúce skončenie opatrení týkajúcich sa článkov tvrdili, že opatrenia spôsobujú vertikálne neintegrovaným výrobcom modulov značné dodatočné obchodné riziko, záťaž pre prevádzkový kapitál a administratívne zaťaženie. Príčinou má byť dodržiavanie komplexných postupov v rámci záväzku. Niektorí výrobcovia modulov uviedli, že situácia sa zhoršila po začatí prešetrovania obchádzania proti Taiwanu a Malajzii. Vertikálne neintegrovaní výrobcovia podliehajú prísnym kontrolám dokladov a tovar sa colne vybavuje aj v prípade, ak ho dovážajú od spoločností, ktoré sú oslobodené. Sťažovali sa, že v niektorých prípadoch spôsobili jednoduché procesné nedostatky v dokumentácii, ako je napríklad chýbajúca pečiatka alebo podpis na správnom mieste, omeškanie v trvaní niekoľkých týždňov. Čínske články, ktoré sa dovážajú na základe záväzku, podliehajú podobne prísnym colným kontrolám a zaťažujúcim administratívnym postupom. Na základe toho títo výrobcovia uviedli, že takmer 100 % dovozu článkov v Únii podlieha dôslednej kontrole zo strany colných orgánov, čo spôsobuje omeškania prepravy, dodatočnú administratívna činnosť a zvýšené požiadavky na prevádzkový kapitál. V dôsledku toho trpia ďalšou konkurenčnou nevýhodou nielen v porovnaní s výrobcami vo zvyšku sveta, ale aj s vertikálne integrovaným popredným európskym výrobcom modulov.

               (772)

               Komisia pripomenula, že prijala ďalšie kroky na zlepšenie monitorovania opatrení a na zabránenie akejkoľvek forme obchádzania a krížovej kompenzácie, ktoré by mohli oslabiť účinnosť záväzku. Iné riešenia, ktoré by mohli účinne chrániť výrobné odvetvie Únie a zabrániť obchádzaniu zo strany čínskych modulov, môžu byť predmetom priebežného revízneho prešetrovania. Rozšírené kontroly zo strany colných orgánov členských štátov sú potrebné na účinnú ochranu výrobného odvetvia Únie pred prílevom výrobkov za nespravodlivé ceny.

         7.4.3.   Vplyv opatrení uložených v súvislosti s článkami na ceny modulov a dopyt

               (773)

               Viaceré strany žiadajúce ukončenie opatrení týkajúcich sa článkov tvrdili, že sa nimi zvyšujú náklady na hlavný komponent solárnych modulov a následne sa zvyšujú ceny nových solárnych zariadení, čo znižuje dopyt po solárnych moduloch. Niektoré strany tvrdili, že mimo ORP, v druhej polovici roku 2016, klesli priemerné celosvetové zmluvné predajné ceny výrazne pod MDC, čím sa vytvára ďalší nápor na vertikálne neintegrovaných výrobcov modulov z Únie.

               (774)

               Komisia zistila, že priemerná celosvetová zmluvná predajná cena za články, podľa údajov spoločnosti PVInsights, bola blízko k MDC v priebehu väčšiny času, keď boli opatrenia v platnosti. Opatrenia teda výrazne nezvýšili cena hlavného komponentu modulov, ak sa ako referenčná hodnota použije priemerná celosvetová zmluvná predajná cena.

               (775)

               Komisia skonštatovala, že celosvetové zmluvné predajné ceny sa výrazne znížili v druhej polovici roku 2016, keď odvetvie solárnej energie prechádzalo cyklickým výkyvom, ako sa uvádza v odôvodnení (767). Ceny článkov sa vo štvrtom štvrťroku 2016 stabilizovali a dokonca začali opäť stúpať, čo je pre cyklické výkyvy predvídateľné. Napriek tomu je však pravdepodobné, berúc do úvahy účinok nábehovej krivky odvetvia solárnej energie, že nová dlhodobá cena solárnych článkov sa dostane pod úroveň, ktorá prevládala pred nedávnym cyklickým výkyvom. Ako sa uvádza v odôvodnení (676), cenový index, ktorý Komisia použila na úpravu MDC, neodrážal v plnej miere takéto zníženia nákladov na výrobu solárnych článkov a modulov počas väčšiny roku 2016. Lepší spôsob, ako zohľadniť vývoj nábehovej krivky odvetvia solárnej energie pri úrovni opatrení, sa môže preskúmať v priebežnom revíznom prešetrovaní.

               (776)

               Vplyv opatrení na dopyt po solárnej energii v Únii bol podrobne analyzovaný oddiele 6.3. Komisia zistila, že niekoľko ďalších faktorov má oveľa väčší vplyv na dopyt po moduloch než opatrenia. Keďže články predstavujú hlavný komponent modulov, tieto závery platia aj pre články.

               (777)

               Združenie SPE po poskytnutí informácií tvrdilo, že priemerná celosvetová nákupná cena článkov nebola blízko MDC po väčšinu času, keď boli opatrenia v platnosti. Táto strana podporila svoje vyhlásenie článkom z novembra 2016 z časopisu PV-Magazine (132) a údajmi z platformy Energy Trend PV (133).

               (778)

               MDC úzko kopírovala celosvetové ceny článkov v eurách od decembra 2013, keď boli opatrenia uložené, až do septembra 2015, keď sa ORP skončilo, ako uviedla spoločnosť PVInsights. Komisia tiež skonštatovala, že v roku 2016, mimo posudzovaného obdobia, sa MDC dočasne odchýlila od celosvetových nákupných cien. Citovaný článok, ako aj predložené údaje svedčili o cenovom vývoji v solárnom odvetví mimo posudzovaného obdobia. Komisia preto zopakovala, že opatrenia týkajúce sa článkov mali na neintegrovaných výrobcov modulov len veľmi malý vplyv.

         7.5.   Závery týkajúce sa priebežného revízneho prešetrovania

               (779)

               Komisia dospela k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody na ukončenie opatrení týkajúcich sa článkov z dôvodu záujmu Únie. Konkrétne zistila, že tieto opatrenia boli účinné pri zachovaní a do istej miery obnovení výroby článkov v Únii. Články vyrobené v Únii predstavujú významnú časť dopytu po článkoch v Únii. Odstránenie opatrení týkajúcich sa článkov by pravdepodobne viedlo k zrúteniu odvetvia výroby článkov v Únii, strate pracovných miest pre vysokokvalifikovaných pracovníkov a súvisiaceho výskumu a vývoja. Komisia tiež dospela k záveru, že opatrenia týkajúce sa článkov neposkytujú vertikálne integrovaným výrobcom modulov v Únii konkurenčnú výhodu v porovnaní s vertikálne neintegrovanými výrobcami. Vertikálne neintegrovaní výrobcovia modulov majú prístup k dostatočnej ponuke článkov mimo Číny za ceny, ktoré nie sú vyššie ako ceny, ktoré interne účtujú vertikálne integrovaní výrobcovia.

               (780)

               Okrem toho sa konštatuje, že pri posudzovaní záujmov vertikálne neintegrovaných výrobcov modulov bola Komisia konfrontovaná s mnohými sťažnosťami na veľké administratívne zaťaženie, ktoré sa na nich kladie, zatiaľ čo výrobcovia z Únie sa sťažovali na prebiehajúce obchádzanie opatrení. Tieto problémy možno riešiť v priebežnom revíznom prešetrovaní týkajúcom sa formy opatrení.

               (781)

               Komisia na záver konštatovala, že mechanizmus úpravy MDC po väčšinu roku 2016 nesledoval strmú nábehovú krivku odvetvia solárnej energie pre články. Je preto možné, že súčasný systém úpravy európskym výrobcom modulov neumožnil zužitkovať globálne zvýšenie efektívnosti, čo môže vyvolať potrebu túto otázku revízne prešetriť. Možno ju riešiť v priebežnom revíznom prešetrovaní týkajúcom sa akéhokoľvek mechanizmu úpravy, ktorý by sa mohol spájať s inou formou opatrenia.

               (782)

               Po poskytnutí informácií niektoré strany takisto tvrdili, že navrhované priebežné revízne prešetrovanie by trvalo príliš dlho na to, aby sa chránili záujmy neintegrovaných výrobcov modulov. Komisia konštatovala, že po poskytnutí informácií, konkrétne začiatkom roku 2017, sa MDC podstatne znížila, čo výrazne zmenšilo rozdiel medzi MDC a priemernou celosvetovou predajnou cenou. Komisia má navyše v úmysle ukončiť uvedené priebežné revízne prešetrovanie v priebehu roku 2017.

         8.   KONEČNÉ VYROVNÁVACIE OPATRENIA

               (783)

               Zo záverov, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o pokračovanie a pravdepodobnosť opätovného výskytu subvencovania a pokračovania ujmy, v súlade s článkom 18 ods. 2 základného nariadenia vyplýva, že vyrovnávacie opatrenia, ktoré sa vzťahujú na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v ČĽR alebo odosielaných z ČĽR, uložené vykonávacím nariadením (EÚ) č. 1239/2013, by sa mali zachovať.

               (784)

               Ako bolo podrobne vysvetlené v oddiele 6.3, prešetrovaním sa zistilo, že opatrenia môžu mať v budúcnosti väčší vplyv na dopyt, keď sa dokončí prechod na politiky podpory obnoviteľných zdrojov, vyjasní sa fiškálna situácia týkajúca sa vlastnej spotreby a dosiahne sa parita siete vo väčších častiach Európy. Tým sa odôvodňuje, že sa opatrenia majú výnimočne predĺžiť len na obdobie 18 mesiacov, po ktorom by ich platnosť uplynula v súlade s platnými ustanoveniami základného nariadenia. Na základe dôkazov, ktoré sú v tomto štádiu k dispozícii, Komisia usúdila, že pri hľadaní rovnováhy medzi pravdepodobnými negatívnymi účinkami na dodávateľské a odberateľské odvetvie aj na zákazníkov a medzi výhodami, ktoré by opatrenia priniesli výrobnému odvetviu Únie, 18 mesiacov predstavuje vhodný kompromis zohľadňujúci tieto protichodné záujmy.

               (785)

               Združenie EU Pro Sun po poskytnutí informácií s touto argumentáciou nesúhlasilo. Tvrdilo, že platnosť opatrení by sa mala predĺžiť na obdobie piatich rokov. Združenie vyjadrilo názor, že regulačná neistota, ktorá znižuje dopyt po solárnej energii, sa v blízkej budúcnosti neodstráni. Iba päťročné predĺženie by vytvorilo stabilitu potrebnú na podporu ďalšieho oživovania výrobného odvetvia Únie, a to vytvorením lepšieho investičného prostredia. Komisia opätovne zdôraznila, že výrobné odvetvie Únie v oblasti solárnej energie prechádza zásadnou prechodnou fázou, konkrétne sa odkláňa od tradičného nástroja podpory – výkupných cien – k verejným súťažiam pre veľké úžitkové solárne systémy a k vlastnej spotrebe pre komerčné, a do menšej miery, rezidenčné solárne zariadenia. Podľa jej názoru je pravdepodobné, že tento prechod bude mať merateľné účinky vo viacerých členských štátoch už do 18 mesiacov. Komisia predovšetkým očakávala, že mnohé verejné súťaže na solárne kapacity sa uskutočnia už v tomto období a že využívanie solárnej energie stimulované maloobchodnou paritou siete sa zvýši. Komisia preto naďalej považovala za vhodné predĺžiť opatrenia len na 18 mesiacov.

               (786)

               Vyvážajúci výrobcovia z Malajzie a Taiwanu, ktorí boli oslobodení od opatrení rozšírených vykonávacím nariadením (EÚ) 2016/184, sú oslobodení aj od opatrení uložených týmto nariadením.

               (787)

               Vzhľadom na dosiahnutý záver, že na základe záujmu Únie neexistujú žiadne presvedčivé dôvody na ukončenie opatrení týkajúcich sa článkov, čiastočné priebežné revízne prešetrovanie, ktoré sa začalo podľa článku 19 ods. 3 základného nariadenia, by sa malo ukončiť.

         9.   FORMA OPATRENÍ

               (788)

               Záväzok prijatý Komisiou vykonávacím rozhodnutím 2013/707/EÚ, naposledy zmeneným vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2016/1998 (134), sa počas trvania konečných opatrení uložených týmto nariadením naďalej uplatňuje. Vývozcovia, na ktorých sa záväzok vzťahuje, sú uvedení v zozname v prílohe k uvedenému rozhodnutiu.

               (789)

               Ako je však uvedené v odôvodneniach (747) a (748), ako aj (780) a (781), je takisto vhodné začať priebežné revízne prešetrovanie ex officio týkajúce sa formy opatrenia a s ním spojeného mechanizmu úpravy.

               (790)

               Výbor zriadený podľa článku 15 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 (135) nevydal stanovisko. Komisia následne výboru predložila zmenený návrh vykonávacieho nariadenia Komisie, v ktorom sa trvanie opatrenia skrátilo z 24 mesiacov na 18 mesiacov. Výbor nevydal stanovisko,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   1.   Konečné vyrovnávacie clo sa ukladá na dovoz fotovoltických modulov alebo panelov na báze kryštalického kremíka a článkov typu používaného vo fotovoltických moduloch alebo paneloch na báze kryštalického kremíka (hrúbka článkov nepresahuje 400 mikrometrov) v súčasnosti patriacich pod číselné znaky KN ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90 (kódy TARIC 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039) a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky, pokiaľ nie sú v režime tranzit v zmysle článku V GATT.
   Z vymedzenia dotknutého výrobku sú vylúčené tieto druhy výrobkov:

               —

               prenosné solárne nabíjačky, ktoré sa skladajú z menej než šiestich článkov a ktoré zásobujú prístroje elektrickou energiou alebo nabíjajú batérie,

               —

               tenkovrstvové fotovoltické výrobky,

               —

               fotovoltické výrobky na báze kryštalického kremíka, ktoré sú trvalo zabudované do elektrických zariadení s inou funkciou, ako je výroba elektrickej energie, a ktoré spotrebúvajú elektrickú energiu vyrobenú zabudovaným(-i) fotovoltickým(-i) článkom(-ami) na báze kryštalického kremíka,

               —

               moduly alebo panely s výstupným napätím nepresahujúcim 50 V a výstupným výkonom neprekračujúcim 50 W výhradne na priame použitie ako nabíjačky batérií v systémoch s rovnakými charakteristikami napätia a výkonu.

         2.   Sadzba konečného vyrovnávacieho cla uplatniteľná na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením výrobkov opísaných v odseku 1, ktoré vyrábajú ďalej uvedené spoločnosti, je takáto:

               Spoločnosť

               Sadzba cla (%)

               Doplnkový kód TARIC

               Wuxi Suntech Power Co., Ltd
               Suntech Power Co., Ltd
               Wuxi Sunshine Power Co., Ltd
               Luoyang Suntech Power Co. Ltd
               Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd

               4,9

               B796

               Yingli Energy (China) Co. Ltd
               Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
               Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
               Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
               Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
               Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
               Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
               Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
               Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd

               6,3

               B797

               Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd
               Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd
               Changzhou Youze Technology Co. Ltd
               Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd
               Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd

               3,5

               B791

               JingAo Solar Co. Ltd
               Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
               JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
               Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
               Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd

               5,0

               B794

               Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
               LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd
               LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd

               11,5

               B793

               LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd

               11,5

               B927

               Delsolar (Wujiang) Ltd

               0

               B792

               Renesola Jiangsu Ltd
               Renesola Zhejiang Ltd

               4,6

               B921

               Jinko Solar Co. Ltd
               Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
               ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
               ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD

               6,5

               B845

               Spoločnosti uvedené v prílohe

               6,4

               Všetky ostatné spoločnosti (136)

               11,5

               B999

         3.   Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
   Článok 2
   1.   Dovoz navrhnutý na prepustenie do voľného obehu pri výrobkoch v súčasnosti patriacich pod číselný znak KN ex 8541 40 90 (kódy TARIC 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039) fakturovaný spoločnosťami, od ktorých Komisia prijala záväzky a ktorých názvy sú uvedené v prílohe k vykonávaciemu rozhodnutiu 2013/707/EÚ, v znení neskorších zmien, sa oslobodzuje od vyrovnávacieho cla uloženého článkom 1 pod podmienkou, že:

               a)

               spoločnosť uvedená v prílohe k vykonávaciemu rozhodnutiu 2013/707/EÚ, v znení neskorších zmien, vyrobila, prepravila a fakturovala uvedené výrobky priamo alebo prostredníctvom prepojenej spoločnosti, ktorá je takisto uvedená v prílohe k vykonávaciemu rozhodnutiu 2013/707/EÚ, v znení neskorších zmien, či už svojim prepojeným spoločnostiam v Únii konajúcim ako dovozca, ktorý navrhuje tovar na prepustenie do voľného obehu v Únii, alebo prvému nezávislému zákazníkovi konajúcemu ako dovozca, ktorý navrhuje tovar na prepustenie do voľného obehu v Únii; a

               b)

               k tomuto dovozu je pripojená faktúra súvisiaca so záväzkom, ktorá je obchodnou faktúrou a obsahuje aspoň prvky a vyhlásenie stanovené v prílohe 2 k tomuto nariadeniu; a

               c)

               k takémuto dovozu je pripojené osvedčenie o vývozných záväzkoch v súlade s prílohou 3 k tomuto nariadeniu; a

               d)

               tovar deklarovaný a predložený colným orgánom presne zodpovedá opisu vo faktúre súvisiacej so záväzkom.

         2.   Colný dlh vzniká v čase prijatia vyhlásenia na prepustenie do voľného obehu:

               a)

               vždy, keď sa v súvislosti s dovozom opísanom v odseku 1 stanoví, že jedna alebo viacero podmienok uvedených v danom odseku nie je splnených, alebo

               b)

               keď Komisia odvolá prijatie záväzku podľa článku 13 ods. 9 nariadenia (EÚ) 2016/1037 v nariadení alebo rozhodnutí, v ktorom sa odkazuje na konkrétne transakcie, a vyhlási príslušné faktúry súvisiace so záväzkom za neplatné.

         Článok 3
   Spoločnosti, ktorých záväzky Komisia prijala a ktorých názvy sú uvedené v prílohe k vykonávaciemu rozhodnutiu 2013/707/EÚ, v znení neskorších zmien, a ktoré podliehajú určitým podmienkam v nej stanoveným, vystavia faktúru aj na transakcie, ktoré nie sú oslobodené od vyrovnávacieho cla. Táto faktúra je obchodnou faktúrou obsahujúcou minimálne tie prvky, ktoré sú stanovené v prílohe 4 k tomuto nariadeniu.
   Článok 4
   1.   Konečné vyrovnávacie clo uplatniteľné na „všetky ostatné spoločnosti“ uložené článkom 1 ods. 2 sa rozširuje na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) odosielaných z Malajzie a Taiwanu bez ohľadu na to, či majú alebo nemajú deklarovaný pôvod v Malajzii a na Taiwane, v súčasnosti patriacich pod číselné znaky KN ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 and ex 8541 40 90 (kódy TARIC 8501310082, 8501310083, 8501320042, 8501320043, 8501330062, 8501330063, 8501340042, 8501340043, 8501612042, 8501612043, 8501618042, 8501618043, 8501620062, 8501620063, 8501630042, 8501630043, 8501640042, 8501640043, 8541409022, 8541409023, 8541409032, 8541409033), s výnimkou tých, ktoré vyrábajú tieto spoločnosti:

               Krajina

               Spoločnosť

               Doplnkový kód TARIC

               Malajzia

               AUO – SunPower Sdn. Bhd.

               C073

               Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd.

               C074

               Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd.

               C075

               Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd.

               C076

               TS Solartech Sdn. Bhd.

               C077

               Taiwain

               ANJI Technology Co., Ltd.

               C058

               AU Optronics Corporation

               C059

               Big Sun Energy Technology Inc.

               C078

               EEPV Corp.

               C079

               E-TON Solar Tech. Co., Ltd.

               C080

               Gintech Energy Corporation

               C081

               Gintung Energy Corporation

               C082

               Inventec Energy Corporation

               C083

               Inventec Solar Energy Corporation

               C084

               LOF Solar Corp.

               C085

               Ming Hwei Energy Co., Ltd

               C086

               Motech Industries, Inc.

               C087

               Neo Solar Power Corporation

               C088

               Perfect Source Technology Corp.

               C089

               Ritek Corporation

               C090

               Sino-American Silicon Products Inc.

               C091

               Solartech Energy Corp.

               C092

               Sunengine Corporation Ltd

               C093

               Topcell Solar International Co., Ltd

               C094

               TSEC Corporation

               C095

               Win Win Precision Technology Co., Ltd

               C096

         2.   Uplatňovanie oslobodení udelených spoločnostiam konkrétne uvedeným v odseku 1 tohto článku alebo oprávneným Komisiou v súlade s článkom 2 ods. 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorú vystavil výrobca alebo odosielateľ a ktorá musí obsahovať vyhlásenie s dátumom a podpisom pracovníka subjektu, ktorý takúto faktúru vystavil, s uvedením jeho mena a funkcie. V prípade fotovoltických článkov na báze kryštalického kremíka musí byť toto vyhlásenie v tomto znení: „Ja, podpísaný(-á), potvrdzujem, že (objem) fotovoltických článkov na báze kryštalického kremíka predaných na vývoz do Európskej únie, na ktoré sa vzťahuje táto faktúra, bolo vyrobených spoločnosťou (názov a adresa spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) v (názov dotknutej krajiny). Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“V prípade fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka musí byť toto vyhlásenie v tomto znení: „Ja, podpísaný(-á), potvrdzujem, že (objem) fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka predaných na vývoz do Európskej únie, na ktoré sa vzťahuje táto faktúra, bolo vyrobených

               i)

                  spoločnosťou (názov a adresa spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) v (názov príslušnej krajiny), ALEBO

               ii)

                  subdodávateľskou treťou stranou pre (názov a adresa spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) v (názov dotknutej krajiny),

               (nehodiacu sa možnosť z dvoch uvedených možností prečiarknite)
               s použitím fotovoltických článkov na báze kryštalického kremíka vyrobených spoločnosťou (názov a adresa spoločnosti) [doplnkový kód TARIC (doplní sa, ak sa na dotknutú krajinu vzťahujú platné pôvodné opatrenia alebo opatrenia proti obchádzaniu)] v (názov dotknutej krajiny). Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“ Ak sa takáto faktúra nepredloží a/alebo ak vo vyššie uvedenom vyhlásení nie je uvedený jeden alebo ani jeden doplnkový kód TARIC, uplatňuje sa colná sadzba uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“ a v colnom vyhlásení sa musí uviesť doplnkový kód TARIC B999.

         3.   Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
   Článok 5
   Čiastočné priebežné revízne prešetrovanie vyrovnávacích opatrení uplatňovaných na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky (137), ktoré sa začalo podľa článku 19 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/1037, sa ukončuje.
   Článok 6
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Je účinné počas obdobia 18 mesiacov.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 1. marca 2017

            Za Komisiu

            predseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 55.

      (2)  Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 1239/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky (Ú. v. EÚ L 325, 5.12.2013, s. 66).

      (3)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie 2013/707/EÚ zo 4. decembra 2013, ktorým sa potvrdzuje prijatie záväzku ponúknutého v súvislosti s antidumpingovým konaním a antisubvenčným konaním, ktoré sa týkajú dovozu fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky na obdobie uplatňovania konečných opatrení (Ú. v. EÚ L 325, 5.12.2013, s. 214).

      (4)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie 2014/657/EÚ z 10. septembra 2014, ktorým sa prijíma návrh skupiny vyvážajúcich výrobcov a Čínskej obchodnej komory pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov, pokiaľ ide o objasnenie týkajúce sa plnenia záväzku uvedeného vo vykonávacom rozhodnutí 2013/707/EÚ (Ú. v. EÚ L 270, 11.9.2014, s. 6).

      (5)  Vykonávacie nariadenia Komisie (EÚ) 2015/1403 (Ú. v. EÚ L 218, 19.8.2015, s. 1), (EÚ) 2015/2018 (Ú. v. EÚ L 295, 12.11.2015, s. 23), (EÚ) 2016/115 (Ú. v. EÚ L 23, 29.1.2016, s. 47), (EÚ) 2016/1045 (Ú. v. EÚ L 170, 29.6.2016, s. 5) a (EÚ) 2016/1998 (Ú. v. EÚ L 308, 16.11.2016, s. 8), ktorými sa odvoláva prijatie záväzku v prípade viacerých vyvážajúcich výrobcov.

      (6)  Oznámenie o začatí čiastočného predbežného preskúmania antidumpingových a vyrovnávacích opatrení uplatniteľných na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky (Ú. v. EÚ C 147, 5.5.2015, s. 4).

      (7)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/12 zo 6. januára 2016, ktorým sa ukončuje čiastočné priebežné preskúmanie antidumpingových a vyrovnávacích opatrení uplatňovaných na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky (Ú. v. EÚ L 4, 7.1.2016, s. 1).

      (8)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/184 z 11. februára 2016, ktorým sa rozširuje konečné vyrovnávacie clo uložené vykonávacím nariadením Rady (EÚ) č. 1239/2013 o dovoze fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) odosielaných z Malajzie a Taiwanu bez ohľadu na to, či majú alebo nemajú deklarovaný pôvod v Malajzii a na Taiwane (Ú. v. EÚ L 37, 12.2.2016, s. 56).

      (9)  Oznámenie o blížiacom sa uplynutí platnosti určitých vyrovnávacích opatrení (Ú. v. EÚ C 137, 25.4.2015, s. 28).

      (10)  Nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93). Toto nariadenie sa zrušilo nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037.

      (11)  Ú. v. EÚ C 405, 5.12.2015, s. 20.

      (12)  Ú. v. EÚ C 405, 5.12.2015, s. 8.

      (13)  Oznámenie o začatí čiastočného priebežného preskúmania antidumpingových a vyrovnávacích opatrení uplatniteľných na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky (Ú. v. EÚ C 405, 5.12.2015, s. 33).

      (14)  Pozri poznámku pod čiarou č. 13.

      (15)  Správy poroty: Čína – GOES (bod 7.289); Guatemala – Cement II (bod 8.252); USA – Oceľový plech (poznámka pod čiarou 67); EK – Losos (bod 7.360); USA – Vyrovnávacie a antidumpingové opatrenia (bod 16.9)/Správy Odvolacieho orgánu: USA – Krevety (bod 158); USA – Oceľ valcovaná za tepla (bod 99).

      (16)  Tri prebiehajúce konania na Súdnom dvore, o ktorých rozhoduje Všeobecný súd, nespochybňujú zistenia, pokiaľ ide o subvencovanie, ale týkajú sa iných aspektov.

      (17)  Kapitola 10, oddiel 1 12. päťročného plánu: „V novom energetickom priemysle zameranie na vývoj … využitia solárnej energie, výrobu fotovoltickej a fototermickej energie“.

      (18)  Oddiel III.ii.1 12. päťročného plánu pre solárny fotovoltický priemysel.

      (19)  Oddiel III.iii.1 12. päťročného plánu pre solárny fotovoltický priemysel.

      (20)  Oddiel III.ii.3 12. päťročného plánu pre solárny fotovoltický priemysel.

      (21)  Oddiel VI.ii 12. päťročného plánu pre solárny fotovoltický priemysel.

      (22)  13. päťročný plán, kapitola 23, rámček 8 „Strategické opatrenia na podporu rozvíjajúcich sa priemyselných odvetví“: „Uskutočníme industrializáciu a vytvoríme kľúčové základné prelomové technológie v novej generácii fotovoltických článkov“. Kapitola 30, oddiel 1 „Presadzovanie optimalizácie a modernizácie energetickej štruktúry“: „Budeme presadzovať rozvoj … výroby fotovoltickej energie. Zlepšíme politickú podporu pre … solárnu … energiu.“

      (23)  http://en.ndrc.gov.cn/policyrelease/201612/P020161207645766966662.pdf.

      (24)  Pozri odôvodnenie 170 pôvodného nariadenia.

      (25)  Správa o čínskej menovej politike, tretí štvrťrok 2014.

      (26)  Správa o čínskej menovej politike, tretí štvrťrok 2014.

      (27)  Správa o čínskej menovej politike, prvý, druhý a tretí štvrťrok 2015.

      (28)  Správa o čínskej menovej politike, prvý a druhý štvrťrok 2015.

      (29)  Správa o čínskej menovej politike, tretí štvrťrok 2015.

      (30)  https://www.sec.gov/Archives/edgar/data/1481513/000114420415023130/v404971_20f.htm.

      (31)  Vec 234/84, Belgicko/Komisia, Zb. 1986, s. 2263, bod 14; vec 40/85, Belgicko/Komisia, Zb. 1986, s. 2321, bod 13; spojené veci C-278/92 až C-280/92 Španielsko/Komisia, Zb. 1994, s. I-4103, bod 22 a vec C-334/99, Nemecko/Komisia, Zb. 2003, s. I-1139, bod 134.

      (32)  http://www.cmhk.com/main/a/2016/a26/a30448_30530.shtml.

      (33)  http://www.bloomberg.com/news/articles/2013-10-25/china-starts-loan-prime-rate-as-new-benchmark-in-market-push; http://www.shibor.org/shibor/web/html/index_e.html

      (34)  http://www.global-rates.com/interest-rates/central-banks/central-bank-china/pbc-interest-rate.aspx.

      (35)  Pozri odôvodnenia 181 až 185 pôvodného nariadenia.

      (36)  Pozri odôvodnenie 180 pôvodného nariadenia.

      (37)  Pozri odôvodnenie 192 pôvodného nariadenia.

      (38)

      Zdroj: JinkoSolar Holding Co., Ltd. Výročná správa podľa oddielu 13 alebo oddielu 15 písm. d) zákona o burze cenných papierov z roku 1934, za účtovné obdobie, ktoré sa skončilo 31. decembra 2015, s. 10 a 38.

      (39)  Správa Odvolacieho orgánu WTO vo veci USA – Lietadlá (druhý podnet), bod 753.

      (40)  Správa poroty vo veci USA – Lietadlá, bod 7.1235.

      (41)

      Zdroj: Platforma Bloomberg Professional Services.

      (42)  Tamtiež 41.

      (43)  Správa poroty, Európske spoločenstvá a niektoré členské štáty – Opatrenia ovplyvňujúce obchod s veľkými civilnými lietadlami, WT/DS316/R (30.06.2010), body 7.735 – 7.738.

      (44)  Pozri odôvodnenie 253 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1239/2013.

      (45)  Pozri odôvodnenia 225 až 235 pôvodného nariadenia.

      (46)  Pozri odôvodnenia 245 až 247 pôvodného nariadenia.

      (47)  http://www.most.gov.cn/ztzl/gjzctx/ptzcqt/200802/t20080222_59213.htm.

      (48)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 471/2014 z 13. mája 2014, ktorým sa ukladajú konečné vyrovnávacie clá na dovoz solárneho skla z Čínskej ľudovej republiky (Ú. v. EÚ L 142, 14.5.2014, s. 23).

      (49)  Vyrovnávacie clo Kanady na moduly a lamináty s pôvodom v ČĽR, rozhodnutie z júna 2015.

      (50)  http://program.most.gov.cn.

      (51)  http://program.most.gov.cn.

      (52)  Pozri okrem iného nariadenie Komisie (EÚ) 2016/113 z 28. januára 2016, ktorým sa ukladá dočasné antidampingové clo na dovoz vysokoodolných oceľových výstužných tyčí do betónu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 23, 29.1.2016, s. 16), odôvodnenia 52 – 56 uvedeného nariadenia.

      (53)  Pozri napríklad vykonávacie nariadenie (EÚ) 2016/113 citované v predchádzajúcej poznámke pod čiarou.

      (54)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1357/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa mení nariadenie (EHS) č. 2454/93, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 341, 18.12.2013, s. 47).

      (55)  Bloomberg New Energy Finance, Global PV Demand, 18. februára 2016, Global Market Outlook Solar Power Europe, júl 2016; IHS, The Price of Solar, Benchmarking PV Module Manufacturing Cost, jún 2016; PV Status Report 2016, október 2016, štúdia Spoločného výskumného centra k dispozícii na adrese: https://setis.ec.europa.eu/sites/default/files/reports/Perspectives%20on%20future%20large-scale%20manufacturing%20of%20PV%20in%20Europe.pdf, prístup dňa 12.12.2016.

      (56)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 182/2013 z 1. marca 2013, ktorým sa zavádza registrácia dovozov fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov a doštičiek) pochádzajúcich alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky (Ú. v. EÚ L 61, 5.3.2013, s. 2).

      (57)  Comext je databáza štatistiky zahraničného obchodu, ktorú spravuje Eurostat.

      (58)  Všetky tabuľky 1 – 11 obsahujú zaokrúhlené číselné údaje. Indexy a percentá sú založené na skutočných údajoch a môžu sa líšiť, ak sú vyjadrené na základe zaokrúhlených údajov.

      (59)  Objem dovozu článkov nevychádzal zo subvenčného rozpätia.

      (60)  Aktuálne číselné údaje o zisku bolo potrebné predložiť v rozpätiach s cieľom zabrániť, aby si iné spoločnosti zaradené do vzorky mohli vyvodiť zisk dosiahnutý spoločnosťou Jabil.

      (61)  Pozri výročnú správu skupiny SolarWorld za rok 2015 dostupnú na adrese: http://www.solarworld.de/fileadmin/sites/sw/ir/pdf/finanzberichte/annual_report_2015_web.pdf, p 58.

      (62)  Konsolidovaná štvrťročná správa za 3. štvrťrok 2016, SolarWorld http://www.solarworld.de/fileadmin/sites/sw/ir/pdf/finanzberichte/2016/solarworld-q3-2016-web-en.pdf, s. 8 – 9.

      (63)  Bloomberg New Energy Finance: „Solar manufacturer capacity league table“ (Spoločná tabuľka kapacity výrobcov solárnych zariadení), posledný prístup 28.10.2016.

      (64)  Global Market Outlook For Solar Power, 2016 – 2020 (Vyhliadky svetového trhu so solárnou energiou na obdobie rokov 2016 – 2020), Solar Power Europe, júl 2016, s. 18.

      (65)  Bloomberg New Energy Finance: Q4 2016 PV Market Outlook (Vyhliadky trhu s fotovoltikou, 4. štvrťrok 2016), 30. novembra 2016.

      (66)  IHS: The Price of Solar, Benchmarking PV Module Manufacturing Cost (Cena solárnych zariadení, Referenčné hodnoty výrobných nákladov fotovoltického modulu), jún 2016, s 23. Rozdiel zrejme vyplýva zo skutočnosti, že spoločnosť IHS uvádza všetky moduly, ktoré sú uložené v skladoch, odoslané alebo inštalované. Naopak, Global Market Outlook berie do úvahy len nainštalované moduly, ktoré už vyrábajú elektrickú energiu.

      (67)  Global Market Outlook For Solar Power, 2016 – 2020 (Vyhliadky svetového trhu so solárnou energiou na obdobie rokov 2016 – 2020), Solar Power Europe, júl 2016, s. 18.

      (68)  IHS: The Price of Solar, Benchmarking PV Module Manufacturing Cost (Cena solárnych zariadení, Referenčné hodnoty výrobných nákladov fotovoltického modulu), jún 2016, s 23.

      (69)  Bloomberg New Energy Finance: „Solar manufacturer capacity league table“ (Spoločná tabuľka kapacity výrobcov solárnych zariadení); posledný prístup 28.10.2016.

      (70)  Global Market Outlook For Solar Power, 2016 – 2020 (Vyhliadky svetového trhu so solárnou energiou na obdobie rokov 2016 – 2020), Solar Power Europe, júl 2016, s. 18.

      (71)  Bloomberg New Energy Finance: Q4 2016 PV Market Outlook (Vyhliadky trhu s fotovoltikou, 4. štvrťrok 2016), 30. novembra 2016 a IHS, PV Demand Tracker Q4 2016 (Sledovanie dopytu po fotovoltických zariadeniach), 9. decembra 2016.

      (72)  Bloomberg New Energy Finance: Q4 2016 PV Market Outlook (Vyhliadky trhu s fotovoltikou, 4. štvrťrok 2016), 30. novembra 2016.

      (73)  Podľa spoločnosti BNEF sú spoločnosti úrovne Tier 1 „hlavní“ alebo „pre banky atraktívni“ dodávatelia solárnych modulov. „Atraktívnosť pre banky“ – či je pravdepodobné, že na projekty využívajúce solárne výrobky banky ponúknu dlhové financovanie bez regresu – je kľúčovým kritériom zaradenia do tejto úrovne. Banky a ich poskytovatelia technickej hĺbkovej analýzy mimoriadne neochotne zverejňujú svoje zoznamy prijateľných výrobkov. Spoločnosť Bloomberg New Energy Finance preto svoje kritériá zakladá na tom, aké dohody boli uzavreté v minulosti, čo sa dá vysledovať pomocou jej databázy. Ďalšie údaje sú uvedené v dokumente BNEF PV Module Maker Tiering System, (Systém zaraďovania výrobcov fotovoltických modulov do úrovní), zo 4. novembra 2016, k dispozícii na adrese https://data.bloomberglp.com/bnef/sites/4/2012/12/bnef_2012-12-03_PVModuleTiering.pdf, posledný prístup 7.11.2016.

      (74)  Bloomberg New Energy Finance: „Solar manufacturer capacity league table“ (Spoločná tabuľka kapacity výrobcov solárnych zariadení), posledný prístup 28.10.2016.

      (75)  Global Market Outlook For Solar Power, 2016 – 2020 (Vyhliadky svetového trhu so solárnou energiou na obdobie rokov 2016 – 2020), Solar Power Europe, júl 2016.

      (76)  Bloomberg New Energy Finance: „Solar manufacturer capacity league table“ (Spoločná tabuľka kapacity výrobcov solárnych zariadení), prístup 28.10.2016.

      (77)  Global Market Outlook For Solar Power, 2016 – 2020 (Vyhliadky svetového trhu so solárnou energiou na obdobie rokov 2016 – 2020), Solar Power Europe, júl 2016, s. 30.

      (78)  Global Market Outlook for Solar Power 2016 – 2020, júl 2016.

      (79)  Global Market Outlook for Solar Power 2016 – 2020 (Vyhliadky svetového trhu so solárnou energiou na obdobie rokov 2016 – 2020), Solar Power Europe, júl 2016.

      (80)  PV Market Outlook, 3. štvrťrok 2016, Solar power – not everyone needs it right now (Solárna energia – nie každý ju potrebuje hneď teraz), 1. september 2016, s. 17.

      (81)  Q4 2016 PV Market Outlook, Solar power (Vyhliadky trhu s fotovoltikou, 4. štvrťrok 2016, Solárna energia), 30. novembra 2016, s. 19.

      (82)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 513/2013 (Ú. v. EÚ L 152, 5.6.2013, s. 5), odôvodnenie 180 a vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 1238/2013 (Ú. v. EÚ L 325, 5.12.2013, s. 1), odôvodnenia 245 – 247.

      (83)  Pozri tabuľky 4a a 10a v nariadení (EÚ) č. 513/2013.

      (84)  Veľmi podobná cena bola zistená aj na základe váženej priemernej ceny vývozu do EÚ od vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.

      (85)  Systémoví integrátori sú spoločnosti, ktoré spájajú komponenty solárnych systémov ako moduly, invertory, montáž či skladovanie a predávajú ich ako súpravy konečným používateľom.

      (86)  Ročný ekvivalent plného pracovného času (EPPČ) sa považuje za ekvivalent 1 680 hodín práce. Priemerný ročný EPPČ/MW závisí od toho, koľko projektov sa každý rok dokončí v každom z troch kľúčových segmentov, a to v segmente strešných rezidenčných, strešných komerčných a pozemných zariadení. Pri úplnej inštalácii (vrátane projektu a prípravy miesta, distribúcie, logistiky, samotnej inštalácie a režijných nákladov pre všetky tieto činnosti) Komisia predpokladá 8,6 EPPČ/MW pre rezidenčné projekty, 3,7 EPPČ/MW pre komerčné projekty a 4 EPPČ/MW pre pozemné projekty.

      (87)  Eurobserver: Stav energie z obnoviteľných zdrojov v Európe v roku 2015, s. 128.

      (88)  GWS, DIW, DLR a i.: Bruttobeschäftigung durch erneuerbare Energien in Deutschland und verringerte fossile Brennstoffimporte durch erneuerbare Energien und Energieeffizienz, s. 8.

      (89)  Global Market Outlook For Solar Power 2016 – 2020 (Vyhliadky svetového trhu so solárnou energiou na obdobie rokov 2016 – 2020), Solar Power Europe, s. 16.

      (90)  Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1238/2013, odôvodnenie 394.

      (91)  Marktanalyse Photovoltaik-Dachanlagen, Bundesministerium für Wirtschaft und Energie, 2014, s. 7.

      (92)  Nábehová krivka na úrovni 21 % pre rok 2015 bola potvrdená vo vydaní International Technology Roadmap for Photovoltaic (ITRPV) z marca 2016: Results 2015.

      (93)  http://pvinsights.com/.

      (94)  Bloomberg New Energy Finance, Solar Spot Price Index.

      (95)  Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Správa o pokroku v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov [COM(2015) 293 final], s. 11.

      (96)  V prípade Českej republiky pozri rozhodnutie Komisie SA.40171, 28. november 2016.

      (97)  Global Market Outlook For Solar Power 2016 – 2020 Solar Power Europe (Vyhliadky svetového trhu so solárnou energiou na obdobie rokov 2016 – 2020), s. 28 a s. 5.

      (98)  Global Market Outlook for Solar Power 2015 – 2019 Solar Power Europe (Vyhliadky svetového trhu so solárnou energiou na obdobie rokov 2016 – 2020), s. 18.

      (99)  Oznámenie Komisie: Usmernenie o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ C 200, 28.6.2014, s. 1), oddiely 3.3.2.1 a 3.3.2.4.

      (100)  Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že si zvolia nižšiu hraničnú hodnotu alebo vôbec žiadnu hraničnú hodnotu.

      (101)  Oznámenie Komisie: Usmernenie o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ C 200, 28.6.2014, s. 1), bod 250. Tieto pravidlá sa zároveň nevzťahujú na žiadnu schému podpory, ktorá nepredstavuje štátnu pomoc. Komisia si však nie je vedomá toho, že by si ktorýkoľvek členský štát koncipoval svoju schému podpory tak, aby nepredstavovala štátnu pomoc.

      (102)  Global Market Outlook For Solar Power 2016 – 2020 (Vyhliadky svetového trhu so solárnou energiou na obdobie rokov 2016 – 2020), Solar Power Europe, s. 8 a s. 37.

      (103)  Tento výsledok bol potvrdený aj v Holandsku v rámci programu SDE+, keď v období od roku 2013 do roku 2015 získalo podporu približne 55 % všetkých ponúk založených na solárnej energii.

      (104)  Global Market Outlook for Solar Power 2015 – 2019 (Vyhliadky svetového trhu so solárnou energiou na obdobie rokov 2015 – 2019), Solar Power Europe, s. 22.

      (105)  Global Market Outlook for Solar Power 2015-2019, Solar Power Europe, s. 23.

      (106)  LCOE predstavujú kľúčovú metriku pre náklady na elektrickú energiu, ktorú vyrobí aktívum na výrobu energie. Vypočítajú sa započítaním všetkých nákladov na predpokladanú životnosť systému (vrátane výstavby, financovania, paliva, údržby, daní, poistenia a stimulov), ktoré sa následne vydelia očakávaným výstupným výkonom počas životnosti systému (v kWh). Všetky odhady nákladov a prínosov sú upravené o infláciu a znížené tak, aby zohľadňovali časovú hodnotu peňazí.

      (107)  H2 2016 EMEA LCOE Outlook, október 2016, s. 2.

      (108)  Prepočítané z USD pri kurze 0,94462.

      (109)  BNEF, New Energy Outlook 2016, s. 28.

      (110)  Tamtiež s. 23 a 2017 Germany Power Market Outlook, 10. januára 2017, s. 9.

      (111)  Deutsche Bank: 2015 solar outlook: accelerating investment and cost competitiveness, 13. januára 2015 a Deutsche Bank: Markets research, Industry Solar, 27. februára 2015.

      (112)  Aj Španielsko uplatňuje príplatok na energiu vyrobenú zo solárnych panelov. Hoci podmienky španielskeho príplatku sú veľmi odlišné od nemeckého príplatku, obidva majú na dopyt po solárnych zariadeniach tlmiaci účinok.

      (113)  Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (prepracované znenie); COM(2016) 767 final, článok 21 ods. 1 písm. a).

      (114)  Q3 2016 European Policy Outlook, BNEF, 4. augusta 2016, s. 8.

      (115)  Global Market Outlook 2016 – 2020, Solar Power Europe, s. 25.

      (116)  Tamtiež s. 26.

      (117)  Tamtiež s. 23.

      (118)  https://ec.europa.eu/energy/en/news/commission-publishes-new-market-design-rules-proposal.

      (119)  https://ec.europa.eu/energy/en/news/commission-proposes-new-rules-consumer-centred-clean-energy-transition.

      (120)  Priemerný rezidenčný používateľ trávi väčšinu dňa mimo domova, teda bez uskladňovania nie je schopný samostatne spotrebovať väčšinu elektrickej energie, ktorú jeho strešný systém vyrobil.

      (121)  BNEF: New Energy Outlook 2016, s. 17.

      (122)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES z 23. apríla 2009 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie a o zmene a doplnení a následnom zrušení smerníc 2001/77/ES a 2003/30/ES (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 16).

      (123)  Pôvodné konečné nariadenie, odôvodnenie 749.

      (124)  Bloomberg New Energy Finance („BNEF“) „Solar manufacturer capacity league table“; posledný prístup 28.10.2016.

      (125)  Nariadenie Rady (ES) č. 930/2003 (Ú. v. EÚ L 133, 29.5.2003, s. 1), odôvodnenie 224.

      (126)  Tamtiež.

      (127)  BNEF: Q4 2016 Global Market Outlook, Preparing for a tough year ahead, 30. november 2016 a BNEF: Q3 2016 PV Market Outlook, Solar power – not everyone needs it right now, 1. september 2016.

      (128)  https://ec.europa.eu/energy/en/news/commission-publishes-new-market-design-rules-proposal.

      (129)  https://ec.europa.eu/energy/en/news/commission-proposes-new-rules-consumer-centred-clean-energy-transition.

      (130)  Podľa niektorých zdrojov dosahuje odvetvie solárnej energie nábehovú krivku vo výške 21 %. To znamená, že každým zdvojnásobením kapacity výroby solárnej energie sa náklady na výrobu modulov znižujú o 21 %. Celovetová kumulatívna kapacita solárnych zariadení bola v roku 2013 približne 130 GW, pričom sa očakáva, že na konci roku 2016 dosiahne 290 GW, čo znamená, že v súčasnosti sa zdvojnásobila a náklady na výrobu modulov sa znížili o 21 %.

      (131)  Q3 2016 PV Market Outlook (Vyhliadky fotovoltického trhu, 3. štvrťrok 2016), Solar power – not everyone needs it right now, BNEF, 1. septembra 2016, s. 1.

      (132)  PvXchange module price index, november 2016: Red light, green light (Červené svetlo, zelené svetlo).

      (133)  Energy Trend PV, Cell prices (Ceny článkov), aktualizované 4. januára 2017.

      (134)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1998 z 15. novembra 2016, ktorým sa v prípade piatich vyvážajúcich výrobcov odvoláva prijatie záväzku podľa vykonávacieho rozhodnutia 2013/707/EÚ, ktorým sa potvrdzuje prijatie záväzku ponúknutého v súvislosti s antidumpingovým konaním a antisubvenčným konaním, ktoré sa týkajú dovozu fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky na obdobie uplatňovania konečných opatrení (Ú. v. EÚ L 308, 16.11.2016, s. 8).

      (135)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21).

      (136)  Spoločnosti uvedené v prílohe II k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/367 z 1. marca 2017, ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/1036 ukladajú konečné antidumpingové clá na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky a ktorým sa ukončuje čiastočné priebežné revízne prešetrovanie podľa článku 11 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 (pozri stranu 131 tohto úradného vestníka), musia mať doplnkový kód TARIC, ako je uvedené v tejto prílohe II.

      (137)  Oznámenie o začatí čiastočného priebežného preskúmania antidumpingových a vyrovnávacích opatrení uplatniteľných na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky (Ú. v. EÚ C 405, 5.12.2015, s. 33).

      PRÍLOHA 1

                  Názov spoločnosti

                  Doplnkový kód TARIC

                  Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd
                  Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd

                  B801

                  Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

                  B802

                  Canadian Solar Manufacturing (Changshu) Inc.
                  Canadian Solar Manufacturing (Luoyang) Inc.
                  CSI Cells Co. Ltd
                  CSI Solar Power (China) Inc.

                  B805

                  Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd

                  B807

                  CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD

                  B808

                  CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd
                  CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd
                  China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd
                  China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd
                  China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd

                  B809

                  Chint Solar (Zhejiang) Co. Ltd

                  B810

                  ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B811

                  ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD.
                  CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD.
                  HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD.

                  B812

                  CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd

                  B813

                  CSG PVtech Co. Ltd

                  B814

                  DCWATT POWER Co. Ltd

                  B815

                  Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd

                  B816

                  EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd
                  SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD
                  JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD

                  B817

                  Era Solar Co. Ltd

                  B818

                  ET Energy Co. Ltd
                  ET Solar Industry Limited

                  B819

                  GD Solar Co. Ltd

                  B820

                  Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd

                  B822

                  Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd

                  B824

                  Hangzhou Zhejiang University Sunny Energy Science and Technology Co. Ltd
                  Zhejiang Jinbest Energy Science and Technology Co. Ltd

                  B825

                  Hanwha SolarOne Co. Ltd

                  B929

                  Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd

                  B826

                  Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd

                  B827

                  HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD

                  B828

                  Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd

                  B829

                  Jetion Solar (China) Co. Ltd
                  Junfeng Solar (Jiangsu) Co. Ltd
                  Jetion Solar (Jiangyin) Co. Ltd

                  B830

                  Jiangsu Green Power PV Co. Ltd

                  B831

                  Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd

                  B832

                  Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B833

                  Jiangsu Runda PV Co. Ltd

                  B834

                  Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd
                  Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd

                  B835

                  Jiangsu Seraphim Solar System Co. Ltd

                  B836

                  Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd
                  Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd
                  Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B837

                  Jiangsu Sinski PV Co. Ltd

                  B838

                  Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd

                  B839

                  Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd

                  B840

                  Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd

                  B841

                  Jiangyin Hareon Power Co. Ltd
                  Taicang Hareon Solar Co. Ltd
                  Hareon Solar Technology Co. Ltd
                  Hefei Hareon Solar Technology Co. Ltd
                  Jiangyin Xinhui Solar Energy Co. Ltd
                  Altusvia Energy (Taicang) Co, Ltd

                  B842

                  Jinggong P-D Shaoxing Solar Energy Tech Co. Ltd

                  B844

                  Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
                  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
                  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
                  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
                  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd

                  B795

                  Juli New Energy Co. Ltd

                  B846

                  Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd

                  B847

                  Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan)

                  B849

                  GCL SOLAR POWER (SUZHOU) LIMITED
                  GCL-Poly Solar Power System Integration (Taicang) Co. Ltd
                  GCL Solar System (Suzhou) Limited
                  GCL-Poly (Suzhou) Energy Limited
                  Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co. Ltd
                  Jiangsu Zhongneng Polysilicon Technology Development Co. Ltd
                  Konca Solar Cell Co. Ltd
                  Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B850

                  Lightway Green New Energy Co. Ltd
                  Lightway Green New Energy (Zhuozhou) Co. Ltd

                  B851

                  Motech (Suzhou) Renewable Energy Co. Ltd

                  B852

                  Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd

                  B853

                  LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD
                  NICE SUN PV CO. LTD

                  B854

                  Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd

                  B857

                  Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd

                  B858

                  Ningbo Osda Solar Co. Ltd

                  B859

                  Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co. Ltd

                  B860

                  Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd

                  B861

                  Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd

                  B862

                  Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd

                  B863

                  Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd

                  B864

                  Perlight Solar Co. Ltd

                  B865

                  Phono Solar Technology Co. Ltd
                  Sumec Hardware & Tools Co. Ltd

                  B866

                  RISEN ENERGY CO. LTD

                  B868

                  SHANDONG LINUO PHOTOVOLTAIC HI-TECH CO. LTD

                  B869

                  SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD
                  SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY SCIENCE & TECHNOLOGY CO. LTD

                  B870

                  BYD(Shangluo)Industrial Co.Ltd
                  Shanghai BYD Co. Ltd

                  B871

                  Shanghai Chaori International Trading Co. Ltd
                  Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

                  B872

                  Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd
                  Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd

                  B873

                  Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd
                  Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd
                  SHANGHAI SOLAR ENERGY S&T CO. LTD

                  B875

                  Jiangsu ST-Solar Co. Ltd
                  Shanghai ST-Solar Co. Ltd

                  B876

                  Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd

                  B877

                  Shenzhen Sacred Industry Co. Ltd

                  B878

                  Leshan Topray Cell Co. Ltd
                  Shanxi Topray Solar Co. Ltd
                  Shenzhen Topray Solar Co. Ltd

                  B880

                  Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd
                  Sopray Energy Co. Ltd

                  B881

                  Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd
                  NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
                  SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

                  B882

                  TDG Holding Co. Ltd

                  B884

                  Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd
                  Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd
                  Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd

                  B885

                  Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd

                  B886

                  Winsun New Energy Co. Ltd

                  B887

                  Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd

                  B889

                  Wuxi Saijing Solar Co. Ltd

                  B890

                  Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd

                  B892

                  Wuxi Machinery & Equipment Import & Export Co. Ltd
                  Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd
                  Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd

                  B893

                  Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd
                  State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation
                  Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B896

                  Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd
                  Xi'an LONGi Silicon Materials Corp.

                  B897

                  Years Solar Co. Ltd

                  B898

                  Yuhuan BLD Solar Technology Co. Ltd
                  Zhejiang BLD Solar Technology Co. Ltd

                  B899

                  Yuhuan Sinosola Science & Technology Co. Ltd

                  B900

                  Yunnan Tianda Photovoltaic Co. Ltd

                  B901

                  Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd

                  B902

                  Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B904

                  Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd

                  B905

                  Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd
                  Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd

                  B906

                  Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd

                  B907

                  Zhejiang Koly Energy Co. Ltd

                  B908

                  Zhejiang Longbai Photovoltaic Tech Co. Ltd

                  B909

                  Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd
                  Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd

                  B910

                  Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B911

                  Zhejiang Shinew Photoeletronic Technology Co. Ltd

                  B912

                  Zhejiang SOCO Technology Co. Ltd

                  B913

                  Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company
                  Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd

                  B914

                  Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd

                  B916

                  Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd
                  Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd

                  B917

                  Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd
                  WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD

                  B918

                  Zhejiang Xiongtai Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B919

                  ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD

                  B920

                  Zhongli Talesun Solar Co. Ltd

                  B922

                  ZNSHINE PV-TECH CO. LTD

                  B923

                  Zytech Engineering Technology Co. Ltd

                  B924

      PRÍLOHA 2
      Obchodná faktúra priložená k tovaru, ktorý spoločnosť predáva do Európskej únie a na ktorý sa vzťahuje záväzok, musí obsahovať tieto prvky:

                  1.

                  Názov „OBCHODNÁ FAKTÚRA K TOVARU, NA KTORÝ SA VZŤAHUJE ZÁVÄZOK“.

                  2.

                  Názov spoločnosti, ktorá vystavuje obchodnú faktúru.

                  3.

                  Číslo obchodnej faktúry.

                  4.

                  Dátum vystavenia obchodnej faktúry.

                  5.

                  Doplnkový kód TARIC, pod ktorým má byť tovar uvedený vo faktúre colne vybavený na hranici Európskej únie.

                  6.

                  Presný opis tovaru v zrozumiteľnej forme a:

                              —

                              číselný kód výrobku (PCN),

                              —

                              technické špecifikácie PCN,

                              —

                              číselný kód výrobku spoločnosti (CPC),

                              —

                              číselný znak KN,

                              —

                              množstvo (udávané v jednotkách vyjadrených vo wattoch).

                  7.

                  Opis podmienok predaja vrátane:

                              —

                              ceny za jednotku (vo wattoch),

                              —

                              uplatniteľných platobných podmienok,

                              —

                              uplatniteľných dodacích podmienok,

                              —

                              celkových zliav a rabatov.

                  8.

                  Názov spoločnosti konajúcej ako dovozca, na ktorú spoločnosť priamo vystavila faktúru.

                  9.

                  Meno pracovníka spoločnosti, ktorý vystavil obchodnú faktúru, a toto podpísané vyhlásenie:
                  „Ja, podpísaný(-á), potvrdzujem, že predaj tovaru určeného na priamy vývoz do Európskej únie, na ktorý sa vzťahuje táto faktúra, sa uskutočňuje v rozsahu a za podmienok záväzku, ktorý ponúkla [SPOLOČNOSŤ] a Európska komisia prijala vykonávacím rozhodnutím 2013/707/EÚ. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“

      PRÍLOHA 3

         Osvedčenie o vývoznom záväzku

      Osvedčenie o vývoznom záväzku, ktoré má vydať CCCME pre každú obchodnú faktúru priloženú k tovaru, ktorý spoločnosť predáva do Európskej únie a na ktorý sa vzťahuje záväzok, musí obsahovať tieto prvky:

                  1.

                  Názov, adresu, faxové a telefónne číslo Čínskej obchodnej komory pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov (CCCME).

                  2.

                  Názov spoločnosti uvedenej v prílohe k vykonávaciemu rozhodnutiu 2013/707/EÚ, ktorá vystavuje obchodnú faktúru.

                  3.

                  Číslo obchodnej faktúry.

                  4.

                  Dátum vystavenia obchodnej faktúry.

                  5.

                  Doplnkový kód TARIC, pod ktorým má byť tovar uvedený vo faktúre colne vybavený na hranici Európskej únie.

                  6.

                  Presný opis tovaru vrátane:

                              —

                              číselného kódu výrobku (PCN),

                              —

                              technických špecifikácií tovaru a (prípadne) číselného kódu výrobku spoločnosti (CPC),

                              —

                              číselného znaku KN.

                  7.

                  Presné množstvo vo vyvezených jednotkách vyjadrených vo wattoch.

                  8.

                  Číslo osvedčenia a dátum skončenia jeho platnosti (tri mesiace od jeho vydania).

                  9.

                  Meno pracovníka CCCME, ktorý osvedčenie vystavil, a toto podpísané vyhlásenie:
                  „Ja, podpísaný(-á), potvrdzujem, že toto osvedčenie sa udeľuje na priamy vývoz do Európskej únie na tovar, na ktorý sa vzťahuje obchodná faktúra sprevádzajúca predaj uskutočnený podľa podmienok záväzku, a že toto osvedčenie je vydané v rozsahu a za podmienok záväzku, ktorý ponúkla [spoločnosť] a ktorý Európska komisia prijala vykonávacím rozhodnutím 2013/707/EÚ. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tomto osvedčení sú správne, a množstvo, na ktoré sa toto osvedčenie vzťahuje, nepresahuje prah stanovený v záväzku.“

                  10.

                  Dátum.

                  11.

                  Podpis a pečiatka CCCME.

      PRÍLOHA 4
      Obchodná faktúra priložená k tovaru, ktorý spoločnosť predáva do Európskej únie a na ktorý sa vzťahujú vyrovnávacie clá, musí obsahovať tieto prvky:

                  1.

                  Názov „OBCHODNÁ FAKTÚRA K TOVARU, NA KTORÝ SA VZŤAHUJÚ ANTIDUMPINGOVÉ A VYROVNÁVACIE CLÁ“.

                  2.

                  Názov spoločnosti, ktorá vystavuje obchodnú faktúru.

                  3.

                  Číslo obchodnej faktúry.

                  4.

                  Dátum vystavenia obchodnej faktúry.

                  5.

                  Doplnkový kód TARIC, pod ktorým má byť tovar uvedený vo faktúre colne vybavený na hranici Európskej únie.

                  6.

                  Presný opis tovaru v zrozumiteľnej forme a:

                              —

                              číselný kód výrobku (PCN),

                              —

                              technické špecifikácie PCN,

                              —

                              číselný kód výrobku spoločnosti (CPC),

                              —

                              číselný znak KN,

                              —

                              množstvo (udávané v jednotkách vyjadrených vo wattoch).

                  7.

                  Opis podmienok predaja vrátane:

                              —

                              ceny za jednotku (vo wattoch),

                              —

                              uplatniteľných platobných podmienok,

                              —

                              uplatniteľných dodacích podmienok,

                              —

                              celkových zliav a rabatov.

                  8.

                  Meno a podpis pracovníka spoločnosti, ktorý vystavil obchodnú faktúru.