title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/649 z 5. apríla 2017, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

text:
                  6.4.2017

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 92/68

            VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/649
      z 5. apríla 2017,
      ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) („základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 4,
      keďže:
      1.   POSTUP

      1.1.   Predbežné opatrenia

                  (1)

                  Európska komisia („Komisia“) 7. októbra 2016 uložila vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2016/1778 (2) („predbežné nariadenie“) dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla, tiež vo zvitkoch (vrátane výrobkov „rezaných na dĺžku“ a „úzkych pásov“), po valcovaní za tepla už ďalej neupravených, a neplátovaných, nepokovovaných ani nepotiahnutých („dotknutý výrobok“) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike („ČĽR“) do Únie.

                  (2)

                  Prešetrovanie sa začalo 13. februára 2016 (3) na základe podnetu, ktorý 4. januára 2016 podalo Európske združenie výrobcov ocele („Eurofer“ alebo „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorých výroba predstavuje viac než 90 % celkovej výroby určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla v Únii.

                  (3)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení 23 predbežného nariadenia, prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2015 do 31. decembra 2015 („obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Skúmanie trendov relevantných pre posúdenie ujmy trvalo od 1. januára 2012 do konca obdobia prešetrovania („posudzované obdobie“).

                  (4)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení 3 predbežného nariadenia, Komisia začala aj tieto dve prešetrovania:

                              a)

                              dňa 13. mája 2016 (4) antisubvenčné prešetrovanie týkajúce sa dovozu rovnakého výrobku s pôvodom v Čínskej ľudovej republike;

                              b)

                              dňa 7. júla 2016 (5) antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dovozu rovnakého výrobku s pôvodom v Brazílii, Iráne, Rusku, Srbsku a na Ukrajine.

            1.2.   Registrácia

                  (5)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení 4 predbežného nariadenia, navrhovateľ podal 5. apríla 2016 žiadosť o registráciu dovozu dotknutého výrobku z ČĽR. Navrhovateľ doplnil žiadosť 2. júna 2016 poskytnutím novších finančných údajov, avšak 11. augusta 2016 ju vzal späť.

            1.3.   Ďalší postup

                  (6)

                  Po zverejnení základných skutočností a úvah, na základe ktorých bolo uložené dočasné antidumpingové clo („predbežné poskytnutie informácií“), niekoľko zainteresovaných strán predložilo písomné vyjadrenia. Stranám, ktoré o to požiadali, bola poskytnutá možnosť vypočutia.

                  (7)

                  Ako sa podrobne uvádza v odôvodnení 135 a nasledujúcich odôvodneniach, útvary Komisie vyzvali jednu zainteresovanú stranu, aby požiadala o intervenciu zo strany úradníka pre vypočutie v určitých obchodných konaniach („úradník pre vypočutie“) v súvislosti s presnosťou predbežných výpočtov a s jej právom na prístup k dôverným informáciám. Toto vypočutie sa uskutočnilo 7. februára 2017.

                  (8)

                  Komisia pokračovala v získavaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia. V záujme toho, aby mala k dispozícii komplexnejšie údaje o výrobných nákladoch v Únii (podľa druhu výrobku za štvrťrok obdobia prešetrovania), boli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky požiadaní o poskytnutie dodatočných údajov. Požadované informácie predložili všetci výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.

                  (9)

                  Komisia následne informovala všetky strany o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých zamýšľala uložiť konečné antidumpingové clo na dovoz dotknutého výrobku do Únie. Všetkým stranám sa poskytla lehota, v rámci ktorej mohli v súvislosti s konečným poskytnutím informácií predložiť pripomienky.

                  (10)

                  Pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, sa posúdili a prípadne sa zohľadnili.

            1.4.   Dotknutý výrobok a podobný výrobok

                  (11)

                  Odôvodnenie 24 predbežného nariadenia obsahuje predbežné vymedzenie dotknutého výrobku.

                  (12)

                  V odôvodneniach 29 až 35 predbežného nariadenia sa uvádza požiadavka jedného čínskeho vyvážajúceho výrobcu a jedného dovozcu na vylúčenie nástrojovej ocele a rýchloreznej ocele z vymedzenia výrobku, ako aj dôvody, pre ktoré Komisia predbežne vylúčila z vymedzenia výrobku nástrojovú oceľ a rýchloreznú oceľ.

                  (13)

                  Po konečnom poskytnutí informácií navrhovateľ zopakoval svoju pripomienku, že uvedená požiadavka nebola dostatočne odôvodnená a že existuje riziko obchádzania v prípade, že by Komisia dané tvrdenia akceptovala. Komisia uviedla, že riziko obchádzania v predbežnej fáze už zvážila. Ako sa uvádza v odôvodnení 34 predbežného nariadenia, zistila, že dovoz nástrojovej ocele a rýchloreznej ocele predstavuje z hľadiska objemu približne 1,25 % celkového čínskeho dovozu v roku 2015 a že tieto výrobky patria pod iné, osobitné číselné znaky KN. Okrem toho sa Komisii nepredložili žiadne dôkazy, ktoré by naznačovali zmenu v štruktúre obchodu po uložení predbežných opatrení, čo naznačuje možné obchádzanie.

                  (14)

                  Vzhľadom na dôvody uvedené v odôvodneniach 32 až 34 predbežného nariadenia a na chýbajúce akékoľvek nové skutočnosti alebo dôkazy Komisia zotrvala na svojom rozhodnutí vylúčiť nástrojovú a rýchloreznú oceľ z vymedzenia výrobku.

                  (15)

                  V odôvodneniach 36 až 37 predbežného nariadenia je uvedená požiadavka talianskeho používateľa, aby sa z vymedzenia výrobku vylúčili ďalšie druhy výrobkov. Ako sa uvádza v odôvodneniach 38 a 39 predbežného nariadenia, Komisia predbežne túto požiadavku o vylúčenie výrobkov odmietla, no uviedla, že danú požiadavku bude ďalej prešetrovať. Po predbežnom poskytnutí informácií taliansky používateľ zopakoval svoju požiadavku.

                  (16)

                  Počas overovania na mieste v priestoroch spoločnosti sa Komisia usilovala o objasnenie otázok, na ktoré tento používateľ poukázal.

                  (17)

                  Používateľ však počas týchto diskusií nepredložil žiadny nový prvok. Komisia preto dané tvrdenia zamietla a potvrdila svoje závery, ku ktorým dospela v odôvodneniach 38 a 39 predbežného nariadenia.

                  (18)

                  Po konečnom poskytnutí informácií taliansky používateľ zopakoval svoju žiadosť o vylúčenie druhov ocele akosti IF, druhov dvojfázovej ocele, druhov ocele s vysokým obsahom uhlíka a druhov ocele s neorientovanou štruktúrou z rozsahu dotknutého výrobku. Tento používateľ odkázal na diskusiu s úradníkmi Komisie vykonávajúcimi prešetrovanie, počas ktorej používateľ tvrdil, že úradníci Komisie mali akceptovať existenciu rozdielu medzi „bežnými“ a ostatnými vysokokvalitnými druhmi dotknutého výrobku z hľadiska chemických vlastností a konečného použitia. Tento používateľ navyše poukázal na dve ďalšie prešetrovania, v rámci ktorých mala Komisia rozhodnúť o vylúčení určitých druhov výrobkov. Prvým prípadom bolo prešetrovanie obchádzania opatrení týkajúce sa určitých hliníkových fólií s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, ktoré bolo založené na údajnej miernej úprave výrobku. V tomto prípade mal byť určitý druh hliníkovej fólie používaný na ďalšie spracovanie vylúčený z rozšírenia na mierne upravený výrobok (6). Druhý prípad sa týkal prešetrovania určitých druhov ocele odolnej proti korózii s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (7), v prípade ktorého bol výrobok vymedzený tak, že sa opatrenia nevzťahovali na triedy pre automobilový priemysel.

                  (19)

                  Komisia túto žiadosť zamietla. Po prvé, stretnutie v priestoroch spoločnosti bolo výmenou informácií s cieľom objasniť určité body, na ktoré používateľ poukázal. Z tohto druhu neformálneho stretnutia nemôže používateľ vyvodzovať žiadne legitímne očakávania. Okrem toho v rozpore s tým, čo tvrdil používateľ, úradníci Komisie vykonávajúci prešetrovanie nikdy nesúhlasili s tým, že existoval rozdiel medzi určitými druhmi dotknutého výrobku z hľadiska chemických vlastností a konečného použitia. Po druhé, je pravda, že súčasný opis a číselné znaky KN dotknutého výrobku zahŕňajú z hľadiska kvality širokú škálu druhov. Výroba vysokokvalitných druhov dotknutého výrobku výrobcami z Únie i vyvážajúcimi výrobcami je však prirodzenou súčasťou výrobného procesu pre dotknutý výrobok, pričom vysokokvalitné druhy sa vyrábajú z rovnakého základného materiálu a s použitím rovnakých výrobných zariadení. Preto takýto argument nepostačuje na to, aby došlo k vylúčeniu požadovanému používateľom. Po tretie, dva prípady, na ktoré používateľ poukazuje, nie sú ukončené a k žiadnym konečným záverom sa ešte nedospelo. Navyše jeden z týchto prípadov (týkajúci sa určitého druhu hliníkovej fólie) sa týka obchádzania opatrení, preto nie je relevantný. Po štvrté, v prípade rôznych druhov dotknutého výrobku vrátane tzv. vysokokvalitných druhov nie je možné zistiť rozdiel medzi viacerými druhmi dotknutého výrobku na základe vizuálnej kontroly, a preto by vylúčenie nebolo pre colné orgány zvládnuteľné. Po piate, v mnohých prípadoch nemožno výrobky rozlíšiť chemickou analýzou ani mikroštrukturálnymi testami, keďže takéto osobitné vlastnosti sa vyskytujú len neskôr pri ďalšom postupe valcovania za studenia. Na záver sa uvádza, že uvedené druhy pomerne vysokej kvality sú plne pokryté vymedzením dotknutého výrobku, pričom nebol predložený žiadny presvedčivý argument pre ich vylúčenie z vymedzenia dotknutého výrobku.

                  (20)

                  Keďže žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa vymedzenia výrobku a podobného výrobku sa nepredložili, závery uvedené v odôvodneniach 24 až 28 predbežného nariadenia boli potvrdené.

                  (21)

                  Dotknutý výrobok je tak vymedzený ako výrobok, ktorý tvoria určité ploché valcované výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele, tiež vo zvitkoch (vrátane výrobkov „rezaných na dĺžku“ a „úzkych pásov“), po valcovaní za tepla už ďalej neupravené, a neplátované, nepokovované ani nepotiahnuté s pôvodom v ČĽR.
                  Dotknutý výrobok nezahŕňa:

                              —

                              výrobky z nehrdzavejúcej ocele a kremíkovej elektrotechnickej ocele s orientovanou štruktúrou,

                              —

                              výrobky z nástrojovej ocele a rýchloreznej ocele,

                              —

                              výrobky, ktoré nie sú vo zvitkoch a nemajú vzory v reliéfe, s hrúbkou presahujúcou 10 mm a so šírkou 600 mm alebo väčšou, a

                              —

                              výrobky, ktoré nie sú vo zvitkoch a nemajú vzory v reliéfe, s hrúbkou 4,75 mm alebo väčšou, ale nepresahujúcou 10 mm, a so šírkou 2 050 mm alebo väčšou.

                        Dotknutý výrobok v súčasnosti patrí pod číselné znaky KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 a 7226 91 99.

            2.   DUMPING

      2.1.   Normálna hodnota

                  (22)

                  Po uložení predbežných opatrení a po konečnom poskytnutí informácií Čínske združenie výrobcov železa a ocele (CISA) tvrdilo, že rozdiel medzi ujmou a dumpingovými rozpätiami vyvolalo otázky o presnosti metodiky Komisie. Podľa odhadu zo strany CISA je normálna hodnota v analogickej krajine o 61 % vyššia, než je cieľová cena v rámci výrobného odvetvia Únie. Normálne hodnoty poskytnuté výrobcom prepojeným s navrhovateľom, ako je tomu v prípade predmetného prešetrovania, sú podľa CISA niekedy neobvykle vysoké.

                  (23)

                  CISA okrem toho tvrdilo, že ak sú údaje vecne správne, Komisia by vzhľadom na uvedený rozdiel mala zrušiť výber USA ako príslušnej analogickej krajiny a namiesto toho upraviť údaje alebo použiť údaje EÚ.

                  (24)

                  Podľa práva Únie je Komisia oprávnená použiť ceny spoločností prepojených s výrobcami z EÚ v prípade vhodnej analogickej krajiny. Tak tomu bolo v prípade prešetrovaní týkajúcich sa vysokoodolných oceľových výstužných tyčí do betónu (Južná Afrika) (8) a plochých výrobkov z ocele valcovaných za studena (Kanada) (9), ako uviedlo samotné CISA. Existencia vzťahu medzi výrobcom v analogickej krajine a výrobcom z Únie nenarúša ani neovplyvňuje stanovenie normálnej hodnoty na základe riadne overených údajov.

                  (25)

                  Výpočty v súvislosti s normálnou hodnotou sa vykonali a potvrdili v súlade s príslušnými právnymi predpismi. Vecne sú správne.

                  (26)

                  USA sú konkurenčným trhom s desiatimi domácimi výrobcami a s významným objemom dovozu z niekoľkých krajín. Uplatňujú sa v nich antidumpingové a vyrovnávacie opatrenia, ktoré domácim spoločnostiam umožňujú pôsobiť za normálnych súťažných podmienok. Preto Komisia nevidí žiadny dôvod, pre ktorý by sa ceny v USA nemali použiť. Okrem toho sa nepredložili žiadne podporné dôkazy, ktoré by odôvodňovali vykonanie úpravy.

                  (27)

                  Po konečnom poskytnutí informácií jedna zainteresovaná strana opätovne spochybnila výber USA ako vhodnej analogickej krajiny v tejto veci, pričom spochybnila spoľahlivosť normálnej hodnoty v tejto krajine, ktorú považovala za príliš vysokú v porovnaní s cenou na trhu Únie. Vzhľadom na to, že údaje týkajúce sa výrobcu z analogickej krajiny sa overili a ukázali sa ako správne, tento argument sa zamietol.

                  (28)

                  Pokiaľ ide o návrh na použitie cien skutočne zaplatených alebo bežne platených v Únii, v článku 2 ods. 7 základného nariadenia sa použitie týchto cien umožňuje len v prípade, že použitie cien v tretej krajine s trhovým hospodárstvom alebo cien vývozov z nej nie je možné. Keďže v tejto veci je možné použiť ceny v USA (metóda analogickej krajiny), tento návrh sa zamietol.

                  (29)

                  Komisia preto svoje zistenia v súvislosti s normálnou hodnotou potvrdila.

            2.2.   Vývozné ceny

                  (30)

                  V predbežnej fáze Komisia vykonala úpravy transakcií v prípadoch, keď vyvážajúci výrobcovia vyvážajú dotknutý výrobok do Únie prostredníctvom prepojených spoločností, ktoré vystupujú ako dovozca.

                  (31)

                  Tieto úpravy sa vykonali s odkazom na skutočný zisk prepojených dovozcov.

                  (32)

                  Vzhľadom na vzťah medzi týmito vyvážajúcimi výrobcami a prepojenými obchodníkmi/dovozcami sa však skutočné zisky prepojených dovozcov musia považovať za nespoľahlivé. Z tohto dôvodu v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia by mal orgán vykonávajúci prešetrovanie na primeranom základe stanoviť náležité ziskové rozpätie. Komisia sa domnievala, že primeraný základ v tejto situácii predstavujú zisky neprepojeného dovozcu.

                  (33)

                  Vzhľadom na to, že s Komisiou počas prešetrovania nespolupracoval žiadny neprepojený dovozca, použila zisk neprepojeného dovozcu veľmi podobného výrobku. Komisia tak použila zisk dovozcu plochých výrobkov z ocele valcovaných za studena, ktoré sú z mnohých hľadísk podobné dotknutému výrobku, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 221 predbežného nariadenia. Zisk sa určil v rámci prešetrovania týkajúceho sa plochých výrobkov z ocele valcovaných za studena, uvedeného v odôvodnení 24 vyššie. Výpočet vývozných cien sa zodpovedajúcim spôsobom upravil.

            2.3.   Porovnanie

                  (34)

                  Vyvážajúci výrobca Jiangsu Shagang Group tvrdil, že Komisia nezverejnila všetky úpravy vykonané vo vzťahu k vývoznej cene Shagangu, pričom poukázal na jednu konkrétnu úpravu. Komisia vysvetlila, že právnym základom pre túto úpravu bol článok 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia, keďže sa v ňom uvádza prirážka, ktorú dostala prepojená spoločnosť plniaca podobné funkcie, ako sú funkcie zástupcu vykonávajúceho prácu za províziu. V reakcii na to Shagang tvrdil, že by sa mal spolu so svojimi prepojenými spoločnosťami považovať za jeden ekonomický subjekt, a preto by sa uvedená úprava nemala vykonať. Dňa 16. novembra 2016 sa na žiadosť Shagangu uskutočnilo vypočutie za účasti Shagangu a útvarov Komisie s cieľom ďalej diskutovať o predmetnej otázke. Okrem toho sa po konečnom poskytnutí informácií konalo 12. januára 2017 druhé vypočutie, a to na účely diskusie aj o uvedenej úprave.

                  (35)

                  Shagang zopakoval, že spoločnosti s ním prepojené (dvaja obchodníci so sídlom v Hongkongu, resp. v Singapure) obchodujú len s výrobkami Shagang, a to pokiaľ ide o výrobky z ocele, a že skutočnosť, že prepojení obchodníci sa tiež zúčastňujú na obchodovaní s výrobkami (nie z ocele), ktorých výrobcom nie je Shagang, je nepodstatná pri určovaní existencie jedného ekonomického subjektu.

                  (36)

                  Podľa ustálenej judikatúry sa od inštitúcií Únie vyžaduje, aby zvážili všetky faktory potrebné na určenie toho, či prepojený obchodník vykonáva funkcie integrovaného predajného oddelenia v rámci dotknutého výrobcu, pričom tieto faktory sa nemôžu obmedzovať len na dotknutý výrobok. Konkrétne, medzi faktory, ktoré môžu inštitúcie Únie zohľadniť, patrí napríklad predaj iných výrobkov, než je dotknutý výrobok, zo strany prepojeného obchodníka, ako aj týmto obchodníkom uskutočňovaný predaj výrobkov dodávaných výrobcami, s ktorými nie je prepojený. V súlade s tým Komisia analyzovala niekoľko faktorov a okrem iného zistila, že: i) existovala trvalá prirážka, ktorú prepojená spoločnosť v Číne účtovala svojim prepojeným obchodníkom v cudzine; ii) hlavnou činnosťou týchto obchodníkov, predstavujúcou približne 90 % ich obratu, bolo obchodovanie s inými výrobkami, než je dotknutý výrobok, vrátane obchodovania s neprepojenými stranami; iii) v niektorých prípadoch sa zistilo, že k uhrádzaniu provízií a výdavkov dochádzalo v rámci vývozného predaja do Únie; iv) hlavnou činnosťou jedného z týchto prepojených obchodníkov bol podľa jeho živnostenského oprávnenia „veľkoobchodný predaj na základe provízie alebo na zmluvnom základe, t. j. sprostredkovanie za províziu“; v) na základe overeného výkazu ziskov a strát sa zistilo, že všetky relevantné kancelárske výdavky boli pokryté ziskom prepojených obchodníkov namiesto toho, aby boli tieto výdavky pokryté finančnými príspevkami od materskej spoločnosti. Preto Komisia dospela k záveru, že prepojení obchodníci a Shagang netvoria jeden ekonomický subjekt. Dané tvrdenie sa tak zamietlo a ponechala sa úprava v zmysle článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia.

            2.4.   Dumpingové rozpätie

                  (37)

                  V dôsledku úpravy tvorby vývoznej ceny uvedenej v odôvodnení 33 vyššie sa prepočítali dumpingové rozpätia dvoch skupín spoločností, čo viedlo k ich miernemu zvýšeniu. Toto zvýšenie malo tiež vplyv na dumpingové rozpätie všetkých ostatných spolupracujúcich i nespolupracujúcich spoločností, keďže toto rozpätie je založené na rozpätiach spolupracujúcich spoločností.

                  (38)

                  Konečné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:

                     Tabuľka 1

                     Dumpingové rozpätia, ČĽR

                              Čínski vyvážajúci výrobcovia

                              Konečné dumpingové rozpätie

                              Bengang Steel Plates Co., Ltd.

                              97,3 %

                              Hesteel Group Co., Ltd.

                              95,5 %

                              Jiangsu Shagang Group

                              106,9 %

                              Iné spolupracujúce spoločnosti

                              100,5 %

                              Všetky ostatné spoločnosti

                              106,9 %

            3.   UJMA

      3.1.   Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

                  (39)

                  Keďže sa nepredložili žiadne pripomienky týkajúce sa vymedzenia výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii, závery uvedené v odôvodneniach 62 až 66 predbežného nariadenia boli potvrdené.

            3.2.   Spotreba v Únii

                  (40)

                  Jedna zainteresovaná strana uviedla, že celková spotreba v Únii bola podhodnotená, keďže predaj výrobcov z Únie prepojeným spoločnostiam, ktorý sa realizoval za podmienok porovnateľných s podmienkami na voľnom trhu, sa nezahrnul do výpočtu spotreby v Únii.

                  (41)

                  Toto tvrdenie sa zamietlo: Po prvé, ako sa uvádza v odôvodnení 69 predbežného nariadenia, rozlišovanie medzi trhom vlastnej spotreby a voľným trhom je pre analyzovanie ujmy dôležité, lebo výrobky určené na vlastnú spotrebu nie sú vystavené priamej konkurencii zo strany dovozu a transferové ceny sú stanovené v rámci skupín podľa rôznych cenových politík. Naopak, výroba určená na voľný trh je v priamej konkurencii s dovozom dotknutého výrobku a ceny sú cenami na voľnom trhu. Po druhé, celkový voľný trh zahŕňa predaj zo strany výrobcov z Únie neprepojeným zákazníkom a predaj prepojeným spoločnostiam na inú ako vlastnú spotrebu. Z prešetrovania vyplynulo a potvrdilo sa ním, že tento predaj na inú ako vlastnú spotrebu je skutočne predajom za trhové ceny a že prepojený kupujúci mal možnosť slobodnej voľby dodávateľa bez ohľadu na to, či bol tento dodávateľ prepojený. Preto spotreba v Únii (na voľnom trhu) nebola podhodnotená.

                  (42)

                  V tejto súvislosti bol v tabuľke 2 a tabuľke 3 predbežného nariadenia opísaný a vysvetlený vývoj spotreby v Únii na trhu vlastnej spotreby a voľnom trhu. Zlúčením týchto dvoch tabuliek sa celková spotreba (čiže vrátane trhu vlastnej spotreby a voľného trhu) počas posudzovaného obdobia vyvíjala takto:

                     Tabuľka 2

                     Celková spotreba (trh vlastnej spotreby a voľný trh) (v tonách)

                              2012

                              2013

                              2014

                              OP

                              Celková spotreba

                              72 181 046

                              74 710 254

                              76 026 649

                              77 427 389

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 104

                                 105

                                 107

                                 Zdroj: Dotazník vyplnený združením Eurofer a údaje Eurostatu.

                  (43)

                  Z uvedenej tabuľka vyplýva, že celková spotreba sa zvýšila na úroveň, ktorá bola v období prešetrovania o niečo vyššia než na začiatku posudzovaného obdobia. Tento trend sa vysvetľuje zvýšením vlastnej spotreby, ktorá bola v absolútnom vyjadrení oveľa vyššia než zvýšenie spotreby na voľnom trhu.

                  (44)

                  Komisia preto potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 67 až 74 predbežného nariadenia, týkajúce sa spotreby v Únii.

            3.3.   Dovoz z dotknutej krajiny

                  (45)

                  Keďže sa nepredložili žiadne pripomienky týkajúce sa objemu, trhového podielu a ceny dovozu z dotknutej krajiny, Komisia potvrdila aj svoje závery o týchto otázkach uvedené v odôvodneniach 75 až 82 predbežného nariadenia.

            3.4.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

      3.4.1.   Všeobecné poznámky

                  (46)

                  V súvislosti s touto časťou predbežného nariadenia sa nepredložili žiadne pripomienky.

            3.4.2.   Makroekonomické ukazovatele

                  (47)

                  Po prijatí predbežných opatrení jedna zainteresovaná strana tvrdila, že väčšina makroekonomických ukazovateľov výrobného odvetvia Únie má pozitívny trend, pričom nesúhlasila so zistením Komisie, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu.

                  (48)

                  Toto tvrdenie sa zamietlo. Po prvé, Komisia v predbežnom nariadení netvrdila, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu. Naopak, v odôvodnení 119 predbežného nariadenia sa uvádza, že výrobné odvetvie Únie sa ku koncu obdobia prešetrovania nachádzalo v oslabenej pozícii, avšak nie v takej miere, že by výrobné odvetvie Únie počas posudzovaného obdobia utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia. Po druhé, ako sa v tejto súvislosti uvádza v odôvodnení 117 predbežného nariadenia, Komisia poukázala na skutočnosť, že niektoré makroekonomické ukazovatele (ako je napríklad objem výroby, miery využitia kapacity v dôsledku zvýšenia vlastnej spotreby a spotreby na voľnom trhu) mali naďalej pozitívny trend.

                  (49)

                  Komisia preto potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 87 až 103 predbežného nariadenia, pokiaľ ide o makroekonomické ukazovatele.

            3.4.3.   Mikroekonomické ukazovatele

                  (50)

                  Tá istá zainteresovaná strana poznamenala, že počas posudzovaného obdobia boli jednotkové náklady výrobcov z Únie zaradených do vzorky vždy vyššie ako ich predajné ceny bez ohľadu na (nízky alebo vysoký) objem dovozu z Číny, pričom rok 2014 bol jedinou výnimkou. Tiež uviedla, že výrobcovia z Únie zaradení do vzorky zostali počas posudzovaného obdobia do veľkej miery bez zisku. Preto zainteresovaná strana požiadala Komisiu, aby ďalej prešetrila, prečo:

                              a)

                              výrobcovia ocele z Únie zaradení do vzorky utrpeli počas obdobia rokov 2012 – 2013 svoje najväčšie straty, keď bol čínsky objem dovozu na nízkej úrovni a ceny čínskeho dovozu boli rovnaké alebo dokonca vyššie ako ceny výrobného odvetvia Únie;

                              b)

                              počas rovnakého obdobia boli ich predajné ceny nižšie ako ich jednotkové výrobné náklady.

                  (51)

                  Komisia v tejto súvislosti odkázala na odôvodnenie 106 predbežného nariadenia. V ňom Komisia uviedla, že výkonnosť výrobného odvetvia Únie bola v rokoch 2012 a 2013 negatívne dotknutá následkami dlhovej krízy v eurozóne, ako aj klesajúcim dopytom po oceli v roku 2012. V roku 2014 sa výrobné odvetvie Únie začalo zotavovať a tento vývoj pokračoval aj v prvom polroku 2015. Toto dočasné zlepšenie situácie výrobného odvetvia EÚ bolo dôsledkom zvýšeného úsilia o zachovanie konkurencieschopnosti, najmä v dôsledku zvýšenia produktivity pracovnej sily vo výrobnom odvetví Únie. Po druhé, ako sa uvádza v odôvodnení 107 predbežného nariadenia, výrobné náklady vo všeobecnosti naďalej presahovali klesajúce predajné ceny, pričom v snahe obmedziť pokles trhového podielu sa výrobcovia z Únie prispôsobili špirále klesajúcich cien a výrazne znížili svoje predajné ceny, najmä počas roku 2015. Komisia preto dospela k záveru, že dané otázky dostatočne prešetrila a objasnila.

                  (52)

                  Tá istá zainteresovaná strana tiež tvrdila, že pri spätnom výpočte predajného objemu na základe tabuliek 7 a 14 predbežného nariadenia zistila, že výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali iba 31 % celkového objemu predaja výrobného odvetvia Únie, zatiaľ čo v odôvodnení 64 predbežného nariadenia sa uvádza, že predstavujú 45 % celkovej výroby v Únii. Táto zainteresovaná strana argumentovala, že takýto veľký rozdiel vyvoláva pochybnosti o reprezentatívnosti vzorky a že akákoľvek zmena vzorky mohla viesť k úplne iným zisteniam o ujme.

                  (53)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení 64 predbežného nariadenia, celková výroba v Únii bola stanovená na úrovni približne 74,7 milióna ton. V tom je zahrnutý voľný trh i trh vlastnej spotreby. Na rozdiel od toho sa v tabuľkách 7 a 14 predbežného nariadenia odkazuje jednoznačne len na voľný trh. Preto zahŕňajú iba predaj na voľnom trhu. Zistený rozdiel možno vysvetliť skutočnosťou, že celková výroba, ktorú uvedená zainteresovaná strana použila na porovnanie, zahŕňala predaj na vlastnú spotrebu, hoci mala zahŕňať len predaj na voľnom trhu. V dôsledku toho neexistuje žiadny dôvod pochybovať o reprezentatívnosti vybranej vzorky.

                  (54)

                  Keďže sa nepredložili žiadne ďalšie pripomienky, závery uvedené v odôvodneniach 104 až 116 predbežného nariadenia boli potvrdené.

            3.4.4.   Záver o ujme

                  (55)

                  Na základe analýzy pripomienok zhrnutých v odôvodneniach 39 až 54 Komisia potvrdzuje svoje závery uvedené v odôvodneniach 117 až 119 predbežného nariadenia. Komisia dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie sa ku koncu obdobia prešetrovania nachádzalo v oslabenej pozícii, avšak nie v takej miere, že by výrobné odvetvie Únie počas posudzovaného obdobia utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

            4.   HROZBA UJMY

                  (56)

                  Podľa judikatúry môžu inštitúcie Únie pri uskutočňovaní antidumpingových prešetrovaní, ktoré sa začali na základe tvrdení o hrozbe ujmy, zohľadniť za určitých okolností údaje z obdobia nasledujúceho po období prešetrovania. V judikatúre sa skutočne uvádza, že stanovenie toho, či existuje hrozba ujmy, si zo svojej podstaty vyžaduje analýzu zameranú na budúcnosť. Okrem toho sa v článku 3 ods. 9 základného nariadenia vyžaduje, aby sa stanovenie hrozby značnej ujmy zakladalo na skutočnostiach a nielen na tvrdeniach, dohadoch alebo vzdialenej možnosti a aby zmena okolností, ktoré vytvoria situáciu, za akej by dumping spôsobil ujmu, bola jasne predvídateľná a bezprostredne hroziaca.

                  (57)

                  V súlade s judikatúrou a v zmysle odôvodnenia 122 predbežného nariadenia Komisia po uložení predbežných opatrení pokračovala vo svojej analýze zameranej na budúcnosť, a to zhromažďovaním údajov najmä z druhého polroku 2016 týkajúcich sa všetkých faktorov, ktoré boli predmetom jej predbežného prešetrovania, ako aj analýzou otázky, či by sa tieto dodatočné údaje mohli použiť na potvrdenie alebo vyvrátenie zistení vychádzajúcich z údajov z obdobia prešetrovania.

                  (58)

                  Komisia ďalej pripomína, že podľa článku 6 ods. 1 základného nariadenia, ktorý sa rovnako uplatňuje na prešetrovania začaté na základe tvrdení o hrozbe ujmy, sa reprezentatívne zistenia musia vzťahovať na obdobie končiace pred začatím konania. Účelom tejto zásady je zabezpečiť, aby výsledky prešetrovania boli reprezentatívne a spoľahlivé, a to tým, že faktory, ktoré sú základom pre stanovenie dumpingu a ujmy, nebudú ovplyvnené správaním dotknutých výrobcov po začatí antidumpingového konania, a teda že uložené konečné clo ako výsledok konania bude primerané v záujme účinnej nápravy ujmy spôsobenej dumpingom.

            4.1.   Významné tempo rastu dumpingového dovozu na trh Únie, ktoré naznačuje pravdepodobnosť výrazného zvýšenia dovozu

      4.1.1.   Aktualizácia údajov z obdobia nasledujúceho po období prešetrovania

                  (59)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení 124 predbežného nariadenia, dovoz z dotknutej krajiny sa medzi rokom 2012 a obdobím prešetrovania výrazne zvýšil, a to z 246 720 na 1 519 304 ton. V tom istom odôvodnení sa tiež uvádza, že objem čínskeho dovozu sa v porovnaní s prvým polrokom 2015 (712 390 ton) ďalej zvýšil (o 8,5 %) v prvom polroku 2016 (773 275 ton).

                  (60)

                  Z dostupných údajov za dodatočné obdobie od júla do septembra 2016 vyplýva, že v porovnaní s obdobím prešetrovania (2015) a obdobím od januára do júna 2016 nasledujúcim po období prešetrovania začal čínsky dumpingový dovoz klesať, a to vo vyjadrení na základe mesačných priemerov.

                     Tabuľka 3

                     Vývoj objemu čínskeho dovozu (v tonách)

                              2014

                              OP (2015)

                              január – jún 2016

                              júl – september 2016

                              Objem dovozu z Číny

                              592 104

                              1 519 304

                              773 275

                              296 267

                              Priemerný mesačný čínsky dovoz

                              49 342

                              126 608

                              128 879

                              98 756

                                 Zdroj: Eurostat.

                  (61)

                  Komisia preto dospela k záveru, že trend narastania objemu sa skončil. Komisia však pri posudzovaní významu a spoľahlivosti uvedených údajov pre potvrdenie alebo vyvrátenie analýzy hrozby ujmy zistila tiež toto:

                              a)

                              Priemerný mesačný objem čínskeho dovozu v období od júla do septembra 2016 je stále dvojnásobný oproti priemernému mesačnému dovozu v roku 2014.

                              b)

                              Pokles priemerného mesačného objemu čínskeho dovozu v období od júla 2016 do septembra 2016 (v porovnaní s rokom 2015) možno vysvetliť týmito okolnosťami:

                                          —

                                          odrádzajúcim účinkom žiadosti navrhovateľa o registráciu z 5. apríla 2016 a jej doplnenia v júni 2016 (táto žiadosť však bola vzatá späť len v polovici augusta 2016),

                                          —

                                          prijatím vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2016/1329 (10), na základe ktorého sa antidumpingové clá po prvýkrát vyberali retroaktívne, a

                                          —

                                          vedomosťou o zámere Komisie rozhodnúť o predbežných opatreniach do ôsmich mesiacov po začatí konania (namiesto deviatich mesiacov).

            4.1.2.   Pripomienky zainteresovaných strán po prijatí predbežného nariadenia

                  (62)

                  Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že Komisia pri svojej analýze vychádzala najmä z určitého súboru údajov, konkrétne z konca roku 2015, ktoré boli v čase prešetrovania viac ako deväť mesiacov staré a ktoré nemôžu byť najspoľahlivejším ukazovateľom, pokiaľ ide o pravdepodobnosť výrazne narastajúceho dovozu. Okrem toho tiež tvrdila, že z analýzy trendov dovozu za reprezentatívne obdobie by vyplynulo, že objem dovozu klesá. Uvedená zainteresovaná strana preto označila analýzu Komisie týkajúcu sa hrozby ujmy za chybnú.

                  (63)

                  Po prvé, Komisia poznamenala, že všetky údaje dostupné v danom čase uviedla v odôvodnení 124 predbežného nariadenia, a to tak za posudzované obdobie, ako aj za obdobie nasledujúce po období prešetrovania. Po druhé, Komisia v odôvodnení 60 znovu aktualizovala všetky informácie týkajúce sa objemu čínskeho dovozu. V súvislosti s touto aktualizáciou Komisia poznamenala, že od júla 2016 priemerný mesačný objem čínskeho dovozu poklesol. Tento pokles možno vysvetliť najmä z dôvodov uvedených v odôvodnení 61.

            4.1.3.   Pripomienky zainteresovaných strán po konečnom poskytnutí informácií

                  (64)

                  Po konečnom poskytnutí informácií Čínske združenie výrobcov železa a ocele (CISA) na jednej strane uvítalo, že Komisia použila dodatočné údaje z obdobia nasledujúceho po období prešetrovania, na strane druhej tvrdilo, že posúdenie vývoja čínskeho dovozu od júla 2016 zo strany Komisie bolo chybné. Táto zainteresovaná strana uviedla, že v skutočnosti začal objem čínskeho dovozu od začiatku roku 2016 plynule klesať. Okrem toho tvrdila, že Komisia porušila všeobecnú zásadu podľa článku 3 ods. 9 základného nariadenia tým, že uviedla, že v prípade najnovšieho poklesu čínskeho vývozu išlo pravdepodobne o prechodný jav, keďže stanovenie hrozby značnej ujmy sa musí zakladať „na skutočnostiach a nielen na tvrdeniach, dohadoch alebo vzdialenej možnosti“. Preto požiadala Komisiu, aby najnovšie údaje z obdobia nasledujúceho po období prešetrovania posudzovala iba na základe faktov a aby pri výklade týchto údajov nevychádzala zo vzdialených možností alebo nepodložených tvrdení. Podobné pripomienky predložili dvaja ďalší čínski vyvážajúci výrobcovia a taliansky používateľ.

                  (65)

                  Komisia súhlasila s tým, že trend narastajúceho objemu sa zastavil, najmä však od júla 2016. Zároveň však zistila, že absolútna úroveň bola stále vysoká. Zatiaľ čo čínsky dovoz za obdobie od januára do júna 2016 (773 275 ton za šesť mesiacov) bol nižší ako za obdobie od júla do decembra 2015 (806 914 ton za šesť mesiacov), priemerný objem dovozu za obdobie od januára do júna 2016 bol stále vyšší ako za obdobie od januára do júna 2015 (712 390 ton za šesť mesiacov) a za všetky predchádzajúce šesťmesačné obdobia. Po druhé, Komisia neanalyzovala trend vývoja objemu dovozu ako izolovaný faktor, ale uplatnila komplexný prístup. Zvážila a posúdila nielen všetky faktory, ktoré sú uvedené v článku 3 ods. 9 druhom pododseku základného nariadenia, ale navyše aj niektoré dodatočné faktory, ako je napríklad príjem objednávok a ziskovosť (pozri body 4.2 až 4.5 nižšie), aby tým získala spoľahlivý faktický základ pre svoje celkové posúdenie.

                  (66)

                  Pokiaľ ide o dôvod poklesu čínskeho dovozu najmä od druhého polroku 2016, vysvetlenia Komisie vychádzajú z troch skutočnosti, konkrétne zo zverejnených informácií obsiahnutých v oznámení týkajúcom sa oceli, zo žiadosti navrhovateľa o registráciu v tejto veci a z rozhodnutia o retroaktívnom výbere ciel na určité výrobky z ocele valcované za studena.

                              —

                              Vzhľadom na oznámenie Komisie týkajúce sa oceli zo 16. marca 2016 („Oceľ: Ochrana udržateľných pracovných miest a rastu v Európe“) (11) si čínski vyvážajúci výrobcovia boli vedomí zámeru Komisie „okamžite využiť každý priestor na ďalšie urýchlenie prijímania predbežných opatrení, a to skrátením postupov prešetrovania o jeden mesiac (z deviatich na osem mesiacov)“. V dôsledku toho a vzhľadom na začatie konania v tejto veci 13. februára 2016 si boli vedomí toho, že predbežné opatrenia sa mohli uložiť začiatkom októbra 2016.

                              —

                              Dňa 5. apríla 2016 navrhovateľ podal žiadosť o registráciu dovozu dotknutého výrobku z ČĽR. Navrhovateľ doplnil žiadosť 2. júna 2016 poskytnutím aktuálnejších informácií. Vzhľadom na to si dobre informovaní vyvážajúci výrobcovia a vývozcovia boli vedomí rizika, že v prípade, že dotknutý výrobok zasielali od druhého polroku 2016, by sa na ich podobné vyvážané výrobky mohli začať vzťahovať retroaktívne clá 90 dní pred prípadným uložením predbežných ciel v októbri 2016, t. j. do júla 2016.

                              —

                              Komisia prijala 29. júla 2016 vykonávacie nariadenie (EÚ) 2016/1329, na základe ktorého sa po prvýkrát retroaktívne vyberali antidumpingové clá na určité výrobky z ocele valcované za studenia, čiže tiež na výrobok z ocele. V dôsledku toho sa riziko, že v tomto konaní sa opatrenia uplatnia už od začiatku júla 2016, stalo ešte reálnejšie, a to z dôvodu retroaktívneho výberu v tejto veci zahŕňajúcej výrobok z ocele.

                  (67)

                  CISA tiež tvrdilo, že vysvetlenia Komisie, prečo čínsky dovoz od druhého polroku 2016 klesal, sú „vzdialenými možnosťami alebo nepodloženými tvrdeniami“. Ako vyplýva z vyššie uvedeného, vysvetlenia Komisie sú založené na faktoch. Komisia poznamenáva, že samotné CISA neposkytlo vierohodné alternatívne vysvetlenie dôvodov poklesu čínskeho dovozu.

                  (68)

                  Keďže sa nepredložili žiadne ďalšie pripomienky, Komisia potvrdila svoj záver, že pri najnovšom poklese čínskeho dovozu ide vzhľadom na osobitné okolnosti uvedené v odôvodnení 61 pravdepodobne o dočasný jav, ktorým sa nemôžu vyvrátiť zistenia Komisie týkajúce sa existencie hrozby ujmy. Ak sa v konečnej fáze neprijmú žiadne opatrenia, najpravdepodobnejšou možnosťou je, že objem čínskeho dovozu sa znovu zvýši, najmä vzhľadom na súčasné nadmerné kapacity v ČĽR a nedostatočnú absorpčnú kapacitu tretích štátov alebo samotnej ČĽR, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 70 a v nasledujúcich odôvodneniach.

            4.1.4.   Záver

                  (69)

                  Pokles objemu čínskeho dovozu po júli 2016 možno vysvetliť odrádzajúcim účinkom žiadosti o registráciu a vedomosťou o zámere Komisie rozhodnúť o predbežných opatreniach do ôsmich mesiacov po začatí konania. Okrem toho absolútna úroveň objemu čínskeho dovozu po júli 2016 zostáva v porovnaní s rokom 2014 veľmi vysoká. Z týchto dôvodov je pravdepodobné, že uvedený pokles objemu dovozu bude len dočasný a tento trend sa zvráti, ak sa neuložia žiadne opatrenia. Preto uvedené nezmenilo záver Komisie o tom, že existovala jednoznačná a bezprostredná hrozba ujmy na konci obdobia prešetrovania.

            4.2.   Dostatočne voľne disponibilná kapacita

      4.2.1.   Aktualizácia údajov z obdobia nasledujúceho po období prešetrovania

                  (70)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení 133 a v tabuľke v odôvodnení 185 predbežného nariadenia, skutočná výroba dotknutého výrobku v ČĽR v roku 2014 (317,4 milióna ton) predstavuje približne päťnásobok celkovej súhrnnej výroby v Rusku, na Ukrajine, v Iráne a Brazílii (57,4 milióna ton). Táto skutočnosť poukazovala na obrovskú výrobnú kapacitu pre dotknutý výrobok v ČĽR. Navyše, ako sa uvádza v odôvodneniach 140 a 139 predbežného nariadenia, Komisia zistila, že absorpčná kapacita trhu v ČĽR nie je dostatočná a že je veľmi nepravdepodobné, že tretie krajiny budú schopné samy absorbovať obrovský objem voľne disponibilnej kapacity.

                  (71)

                  Po uložení predbežných opatrení Komisia na základe najnovších dostupných údajov aktualizovala tabuľku v odôvodnení 185 predbežného nariadenia takto:

                     Tabuľka 4

                     Skutočná výroba podobného výrobku tretími krajinami (v tisícoch ton)

                              Krajina

                              Kapacita pre surovú oceľ odhadovaná na rok 2015 (12)

                              Výroba surovej ocele v roku 2014

                              Výroba surovej ocele v roku 2015 (13)

                              Teoretická nadmerná kapacita v roku 2015 (13)

                              Skutočná výroba plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla v roku 2014

                              Skutočná výroba plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla v roku 2015

                              Rusko

                              90 000

                              71 461

                              70 898

                              19 102

                              26 898

                              27 509

                              ČĽR

                              1 153 098

                              822 750

                              803 825

                              349 273

                              317 387

                              322 259

                              Ukrajina

                              42 500

                              27 170

                              22 968

                              19 532

                              7 867

                              6 314

                              Irán

                              28 850

                              16 331

                              16 146

                              12 704

                              8 276

                              7 872

                              Brazília

                              49 220

                              33 897

                              33 256

                              15 964

                              14 229

                              13 388

                        Z uvedených aktualizovaných údajov o výrobe podobného výrobku za rok 2015 vyplýva, že dotknutá krajina vysoko prevyšuje všetky ostatné vyvážajúce krajiny; uvedené aktualizované údaje za rok 2015 o kapacite pre surovú oceľ tiež naznačujú, že len ČĽR má takú obrovskú nadmernú kapacity (dosahujúcu úroveň takmer 350 miliónov ton v roku 2015 v porovnaní s 317 miliónmi ton v roku 2014, ako vyplýva z tabuľky v odôvodnení 185 predbežného nariadenia).
                  V nadväznosti na to Komisia zopakovala, že nadmerná kapacita pri výrobe ocele v ČĽR je jedným z dôležitých faktorov, ktorý poukazuje na existenciu hrozby bezprostrednej ujmy výrobnému odvetviu Únie.

                  (72)

                  Okrem toho informácie a predpovede týkajúce sa čínskej kapacity pre surovú oceľ a dotknutý výrobok, ktoré boli k dispozícii po júli 2016, stále obsahovali rovnaké nezrovnalosti:

                              a)

                              Na jednej strane sa ku Komisii dostali neoficiálne informácie o tom, že ČĽR podľa všetkého začala obmedzovať svoju nadmernú kapacitu. V tejto súvislosti delegácia Európskej únie v Pekingu oznámila, že zástupca riaditeľa Čínskeho združenia výrobcov železa a ocele (CISA) uviedol, že ČĽR pravdepodobne počas roku 2016 obmedzí nadmernú kapacitu pre oceľ o 70 miliónov ton (oznámenie z 28. októbra 2016). Okrem toho Baosteel Group a Wuhan Steel Group tiež oznámili, že už v októbri 2016 splnili cieľ pre znižovanie svojej kapacity na rok 2016 (oznámenie z 24. októbra 2016).

                              b)

                              Na strane druhej sa v nedávnych predpovediach OECD (14) odhaduje, že čínska kapacita bude v rokoch 2016, 2017 a 2018 ešte ďalej rásť. Čínska strana sa naďalej vyhýbala účasti na dvojstrannej platforme medzi Úniou a ČĽR určenej na monitorovanie nadmernej kapacity pre oceľ. V 13. päťročnom pláne s názvom „Plán na prispôsobenie a modernizáciu oceliarskeho priemyslu“ (2016 – 2020) sa navyše uvádza predpoveď objemu výroby ocele na úrovni 750 – 800 miliónov ton v roku 2020 a zníženie kapacity pre výrobu surovej ocele o 100 – 150 miliónov ton do roku 2020. Zároveň sa v ňom oceliarske podniky nachádzajúce sa v dobrej pozícii vyzývajú, aby expandovali do zahraničia a zriaďovali tam výrobné základne, ako aj spracovateľské a distribučné centrá.

                        Uvedené možno zhrnúť tak, že čínske orgány berú problém nadmernej kapacity v oceliarskom odvetví v ČĽR na vedomie, pričom napriek niektorým oznámeniam urobeným po 30. júni 2016 je nepravdepodobné, že sa v blízkej budúcnosti vyrieši. Čínska nadmerná kapacita je taká obrovská, že v krátkodobom ani strednodobom horizonte nemôže reálne vymiznúť.

                  (73)

                  Údaje týkajúce sa absorpčnej kapacity ČĽR, ktoré boli k dispozícii po júli 2016, sú obmedzené. Napriek tomu Komisia zistila, že podľa predpovede bude v nadchádzajúcich štyroch až piatich rokoch (2015 – 2020) rast domáceho dopytu po čínskej oceli nízky alebo žiadny, keďže investície (ako je tomu v stavebnom odvetví) sú slabé, čo bude mať dramatický vplyv na domácu spotrebu čínskych hotových oceľových výrobkov (15).

                  (74)

                  Z údajov týkajúcich sa absorpčnej kapacity tretích krajín, ktoré boli k dispozícii po júli 2016, vyplýva toto:

                              a)

                              Na jednej strane Malajzia v januári 2016 ukončila ochranné prešetrovanie voči Číne a niektorým ďalším krajinám týkajúce sa zvitkov valcovaných za tepla, zatiaľ čo Turecko ukončilo v apríli 2016 antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dovozu zväzkov valcovaných za tepla z Číny, Francúzska, Japonska, Rumunska, Ruska, Slovenska a Ukrajiny.

                              b)

                              Na strane druhej India nedávno uložila konečné sadzby cla v rámci ochranného prešetrovania týkajúceho sa plochých plechov a platní z legovanej a nelegovanej ocele valcovaných za tepla. Navyše, Brazília začala antisubvenčné prešetrovanie týkajúce sa dovozu plochej uhlíkovej ocele valcovanej za tepla. Tureckí výrobcovia napokon predložili nové žiadosti o uloženie antidumpingového a vyrovnávacieho cla na dovoz zvitkov valcovaných za tepla, okrem iného s pôvodom v Číne. V tejto súvislosti po konečnom poskytnutí informácií jedna zainteresovaná strana informovala Komisiu o tom, že turecké orgány začali medzičasom, konkrétne 21. decembra 2016, nové dumpingové prešetrovanie týkajúce sa ťažkých dosiek a určitých druhov plochých výrobkov valcovaných za tepla.

                        Preto je na základe týchto aktualizovaných informácií nepravdepodobné, že tretie krajiny budú schopné absorbovať narastajúci čínsky vývoz ako dôsledok obrovského objemu voľne disponibilnej čínskej kapacity. Aj keby bol súčasný stav, pokiaľ ide o čínsky vývoz do iných tretích krajín, zachovaný, ak by sa neuložili opatrenia, trh Únie by pravdepodobne naďalej patril medzi hlavné ciele čínskeho dumpingového vývozu.

            4.2.2.   Pripomienky zainteresovaných strán po prijatí predbežného nariadenia a po konečnom poskytnutí informácií

                  (75)

                  Po prijatí predbežného nariadenia navrhovateľ poukázal na skutočnosť, že ČĽR od roku 2008 oznámila niekoľko plánov na riešenie nadmernej kapacity pre oceľ, žiadny z nich však nebol úspešný. Po konečnom poskytnutí informácií navrhovateľ zopakoval, že predchádzajúce čínske pokusy o obmedzenie domácej nadmernej kapacity pre oceľ boli takisto neúspešné. V dôsledku toho je podľa tejto zainteresovanej strany pravdepodobné, že čínska vláda nie je schopná dosiahnuť nápravu v súvislosti s obrovskou nadmernou kapacitou, ktorá vplývala na oceliarske odvetvie počas mnohých rokov a ktorú sa jej nepodarilo vyriešiť pri viacerých predchádzajúcich príležitostiach.

                  (76)

                  Na druhej strane iná zainteresovaná strana po konečnom poskytnutí informácií uviedla, že čínska vláda nedávno oznámila, že splnila svoje ciele spočívajúce v obmedzovaní kapacity v oceliarskom odvetví v roku 2016 a že je pevne odhodlaná kapacitu v oceliarskom odvetví ďalej obmedzovať.

                  (77)

                  V súvislosti s argumentom, podľa ktorého sa čínskej vláde opakovane nedarilo obmedzovať obrovskú nadmernú kapacitu pre oceľ, platí, že Komisia je v prípade hrozby ujmy povinná vykonať analýzu zameranú na budúcnosť. Preto považovala vyhlásenia navrhovateľa za irelevantné, keďže sa vzťahovali na minulosť a nemožno ich použiť s cieľom predvídať budúce konanie čínskej vlády.

                  (78)

                  Pokiaľ ide o protiargument týkajúci sa obmedzovania čínskej kapacity, ktorý uviedli iné zainteresované strany, Komisia zopakovala, že v dostupných informáciách a predpovediach o čínskej kapacite pre surovú oceľ a dotknutý výrobok sú nezrovnalosti. Faktom ale ostáva, že existujúca čínska nadmerná kapacita vyplývajúca z tabuľky 20 predbežného nariadenia je taká obrovská, že v krátkodobom ani strednodobom horizonte ju nemožno realisticky eliminovať, a to bez toho, že by sa tým spochybňovala vážnosť odhodlania Číny obmedzovať svoju kapacitu.

                  (79)

                  Pokiaľ ide o absorpčnú kapacitu tretích krajín, jedna zainteresovaná strana poukázala na skutočnosť, že Malajzia a Turecko ukončili dve prešetrovania týkajúce sa zvitkov valcovaných za tepla proti ČĽR. Táto zainteresovaná strana sa preto domnievala, že uvádzaná pravdepodobnosť odklonu obchodu smerom do Únie sa znížila.

                  (80)

                  Tieto tvrdenia sa zamietli. Ako sa uvádza v odôvodnení 74, ostatné krajiny pravdepodobne prijmú určité opatrenia, v dôsledku čoho je nepravdepodobné, že tretie krajiny začnú samy absorbovať obrovskú čínsku kapacitu.

                  (81)

                  Pokiaľ ide o absorpčnú kapacitu ČĽR, pripomienky nepredložila žiadna zainteresovaná strana.

            4.2.3.   Záver

                  (82)

                  Na záver sa uvádza, že údaje z obdobia nasledujúceho po období prešetrovania potvrdzujú analýzu Komisie v predbežnej fáze: Vzhľadom na obmedzený pokrok pri znižovaní obrovskej nadmernej kapacity v roku 2016 je pravdepodobné, že pokiaľ sa neprijmú žiadne opatrenia, významný objem súčasnej obrovskej nadmernej kapacity pre oceľ vrátane podobného výrobku bude naďalej smerovať na trh Únie. Súčasné nadmerné kapacity a nedostatočná absorpčná kapacita tretích štátov alebo samotnej ČĽR naznačujú pravdepodobnosť výrazného zvýšenia čínskeho vývozu do Únie, ak sa v konečnej fáze neprijmú žiadne opatrenia.

            4.3.   Cenová úroveň dovozu

      4.3.1.   Aktualizácia údajov z obdobia nasledujúceho po období prešetrovania

                  (83)

                  Pokiaľ ide o cenovú úroveň dovozu, v odôvodnení 142 predbežného nariadenia sa uvádza, že priemerné ceny dovozu z dotknutej krajiny sa znížili o 33 % zo 600 EUR/t v roku 2012 na 404 EUR/t v roku 2015. Z tabuľky v odôvodnení 145 predbežného nariadenia navyše vyplýva pokračujúci pokles čínskych jednotkových cien pri vstupe na trh Únie počas mesiacov január až jún 2016, t. j. po období prešetrovania.

                  (84)

                  Z dostupných údajov týkajúcich sa úrovní cien dovozu za obdobie od júla do septembra 2016 vyplýva, že priemerné ceny čínskeho dovozu sa zvýšili:

                     Tabuľka 5

                     Priemerné čínske dovozné ceny po období prešetrovania

                              január 2016

                              jún 2016

                              júl 2016

                              august 2016

                              september 2016

                              Priemerné dovozné ceny čínskeho dovozu
                              (EUR/t)

                              326

                              308

                              371

                              367

                              370

                                 Zdroj: Eurostat.

                  (85)

                  Nedávny nárast cien čínskeho dovozu je potrebné dať do týchto súvislostí:

                              a)

                              Ceny čínskeho dovozu neboli jediné, ktoré sa po 30. júni 2016 zvýšili. Ceny dovozu z ostatných hlavných vyvážajúcich krajín do Únie sa takisto zvýšili po 30. júni 2016.

                              b)

                              Úroveň dosiahnutá v posledných troch mesiacoch (júl – september 2016) bola stále pod priemernými výrobnými nákladmi výrobného odvetvia EÚ (približne 431 EUR/t na konci obdobia prešetrovania, ako vyplýva z tabuľky 11 v odôvodnení 104 predbežného nariadenia). Preto napriek nárastu cenových úrovní pretrváva obrovský tlak na znižovanie cien, v dôsledku ktorého sa výrobné odvetvie EÚ dostáva do neudržateľnej pozície.

                              c)

                              Významným faktorom spôsobujúcim tento celosvetový nárast cien dotknutého výrobku je zvýšenie cien surovín. Konkrétne ceny koksovateľného uhlia sa v októbri 2016 v porovnaní s cenami v prvom polroku 2016 takmer zdvojnásobili (na približne 200 EUR za tonu). Išlo o dôsledok kombinovaného účinku záväzných obmedzení pracovného času týkajúcich sa čínskych uhoľných baní a viacerých prípadov narušenia prevádzky v austrálskych baniach. V tejto súvislosti treba poznamenať, že ČĽR a Austrália sú medzi krajinami s najväčšou produkciou koksovateľného uhlia na svete. Dramatický nárast cien koksovateľného uhlia je zobrazený v tabuľke nachádzajúcej sa nižšie (16).

                     Graf

                     Vývoj cien koksovateľného uhlia

                  Možno sa preto domnievať, že len čo vplyv uvedených výnimočných okolností v súvislosti s koksovateľným uhlím ustúpi, ceny za dotknutý výrobok začnú opäť klesať.

            4.3.2.   Pripomienky zainteresovaných strán po prijatí predbežného nariadenia

                  (86)

                  Jedna zainteresovaná strana uviedla, že analýza Komisie sa obmedzuje na jún 2016, zatiaľ čo ceny dovozu dotknutého výrobky sa po júni 2016 neustále zvyšovali. Komisiu požiadala, aby zobrala do úvahy najnovšie údaje. Iná zainteresovaná strana tiež uviedla, že ceny dovozu nedávno začali narastať.

                  (87)

                  Komisia potvrdila, že ceny čínskeho dovozu sa v období od júla do septembra 2016 zvýšili, ako sa uvádza v tabuľke v odôvodnení 84. Tieto zainteresované strany však nespomenuli, že ceny sa zvýšili celosvetovo z dôvodu nárastu cien surovín, najmä koksovateľného uhlia, ako sa uvádza v odôvodnení 85 vyššie.

            4.3.3.   Pripomienky zainteresovaných strán po konečnom poskytnutí informácií

                  (88)

                  Po konečnom poskytnutí informácií Čínske združenie výrobcov železa a ocele (CISA) opätovne tvrdilo, že Komisia porušila všeobecnú zásadu podľa článku 3 ods. 9 základného nariadenia, keďže stanovenie hrozby ujmy sa musí zakladať „na skutočnostiach a nielen na tvrdeniach, dohadoch alebo vzdialenej možnosti“. V tejto súvislosti poukázalo na „osobitný kontext, ktorý tvoria len možnosti“. Po druhé, uviedlo, že tvrdenie Komisie, podľa ktorého priemerná dovozná cena počas posledného obdobia od júla do septembra 2016 bola na konci obdobia prešetrovania pod výrobnými nákladmi výrobného odvetvia Únie, je zavádzajúce, keďže takéto porovnanie sa vzťahuje na dve rôzne obdobia, a preto nejde o porovnanie „jabĺk s jablkami“. Podobné pripomienky predložil jeden taliansky používateľ a ďalší čínski vyvážajúci výrobcovia. Jeden z týchto čínskych vyvážajúcich výrobcov uviedol, že ceny dovozu sa v období od januára 2016 do septembra 2016 znížili o 13,5 %.

                  (89)

                  Ďalší čínsky vyvážajúci výrobca tiež poznamenal, že trend zvyšujúcich sa dovozných cien naznačuje, že neexistuje žiadna hrozba ujmy, a v tejto súvislosti odkázal na judikatúru.

                  (90)

                  Po prvé, čo sa týka tvrdenia, že Komisia porušila všeobecnú zásadu podľa článku 3 ods. 9 základného nariadenia, Komisia opätovne uvádza, že pri stanovovaní hrozby ujmy vychádzala zo skutočností a nie z tvrdení, dohadov alebo vzdialených možností. Medzi skutočnosti, ktoré Komisia zohľadnila a ktoré boli predmetom jej výkladu, patria napríklad údaje v tabuľke 5, pričom sa zaznamenal pokles cien do júna 2016 a ich nárast v nasledujúcom období, najmä z dôvodu zvýšenia cien surovín, ako sa uvádza v odôvodnení 85 vyššie. Po druhé, samotné CISA neposkytlo vierohodné alternatívne vysvetlenie vývoja čínskych dovozných cien. Po tretie, Komisia neanalyzovala trend vývoja čínskych cien ako izolovaný faktor, ale uplatnila komplexný prístup. Zvážila a posúdila nielen všetky faktory uvedené v článku 3 ods. 9 druhom pododseku základného nariadenia, ale aj dodatočné faktory, ako je napríklad príjem objednávok a ziskovosť (pozri bod 4.5), aby tým získala spoľahlivý faktický základ pre svoje celkové posúdenie.

                  (91)

                  Pokiaľ ide o tvrdenie, že Komisia úmyselne uviedla zainteresované strany do omylu porovnaním priemernej dovoznej ceny počas obdobia od júla do septembra 2016 s výrobnými nákladmi výrobného odvetvia Únie na konci obdobia prešetrovania, Komisia obidve obdobia jednoznačne odlíšila. Okrem toho je v tejto súvislosti potrebné zdôrazniť, že údaje o výrobných nákladoch výrobného odvetvia Únie na konci obdobia prešetrovania boli najnovšími dostupnými údajmi v tomto konaní, keďže údaje o výrobných nákladoch výrobného odvetvia Únie z obdobia nasledujúceho po období prešetrovania sa nezbierajú. V každom prípade aj keby – hypoteticky – výrobné náklady výrobného odvetvia Únie v poslednom období poklesli, nepoprela by sa tým skutočnosť, že úroveň čínskych cien v septembri 2016 dostávala oceliarske odvetvie Únie stále pod obrovský cenový tlak.

                  (92)

                  Pokiaľ ide o tvrdenie, že Komisia nepostupovala v súlade s judikatúrou, Komisia poznamenáva, že tento argument je bezpredmetný, keďže Komisia v tejto veci analyzovala vývoj cien surovín v období nasledujúcom po období prešetrovania, ako vyplýva z odôvodnenia 85. Toto tvrdenie sa preto zamieta.

            4.3.4.   Záver

                  (93)

                  Napriek narastajúcim cenám čínskeho dovozu od júla 2016 – a keďže sa už nepredložili žiadne ďalšie pripomienky – údaje o cenách z obdobia nasledujúceho po období prešetrovania ako celok nevyvracajú zistenia, že pokles čínskych cien viedol k vzniku hrozby ujmy. Táto hrozba ujmy nepominula v dôsledku nedávneho nárastu cien čínskeho dovozu od júla 2016. Ako sa uvádza v odôvodnení 85, ani táto narastajúca cenová úroveň neznižuje obrovský tlak na znižovanie cien, v dôsledku ktorého sa výrobné odvetvie EÚ dostáva do neudržateľnej pozície, a to pri porovnaní zvýšených čínskych cien s výrobnými nákladmi výrobcov z Únie na konci obdobia prešetrovania. Komisia napokon dospela k záveru, že zvyšujúce sa ceny dovozu môžu byť len dočasným trendom, ktorý sa pravdepodobne skončí, keď zaniknú dôvody pre rast cien surovín. Vyvážajúci čínski výrobcovia uplatňovali na trhu Únie prístup agresívneho stanovovania cien, a to najmä v druhom polroku 2015 a v prvom polroku 2016. Ak sa žiadne opatrenia neprijmú, vzhľadom na obrovskú súčasnú čínsku nadmernú kapacitu pre oceľ vrátane dotknutého výrobku by čínski vyvážajúci výrobcovia mohli naďalej uplatňovať agresívnu cenovú stratégiu, a to pri znížení svojich predajných cien na minimálne úrovne.

            4.4.   Úroveň zásob

      4.4.1.   Aktualizácia údajov z obdobia nasledujúceho po období prešetrovania

                  (94)

                  Pokiaľ ide o úroveň zásob, v odôvodnení 147 predbežného nariadenia sa uvádza, že podľa Komisie nemal tento faktor žiadny osobitný význam, a to najmä z dôvodu, že výrobcovia z Únie vyrábajú na objednávku, čo im umožňuje udržiavať nízku úroveň zásob.

                  (95)

                  Pokiaľ ide o zásoby v ČĽR, Komisia opäť nedokázala získať komplexné údaje o zásobách z obdobia nasledujúceho po období prešetrovania, a to napriek žiadostiam adresovaným čínskym spolupracujúcim výrobcom a vlastnému zisťovaniu.

                  (96)

                  V každom prípade Komisia zistila, že zásoby ocele v skladoch v 40 veľkých čínskych mestách údajne poklesli z úrovne 9,41 milióna ton na konci septembra 2016 na úroveň 8,89 milióna ton na konci októbra 2016. Zásoby ocele v 80 najväčších čínskych oceliarňach navyše dosiahli úroveň 13,46 milióna ton na konci septembra 2016 (17) v porovnaní s úrovňou 16,07 milióna ton na konci septembra 2015.

            4.4.2.   Pripomienky zainteresovaných strán po prijatí predbežného nariadenia a po konečnom poskytnutí informácií

                  (97)

                  V súvislosti s úrovňou zásob zainteresované strany nepredložili žiadne pripomienky.

            4.4.3.   Záver

                  (98)

                  Na záver sa uvádza, že zásoby ocele v ČĽR zostávajú po 30. júni 2016 na približne rovnakých úrovniach, ako sú úrovne uvedené v odôvodnení 150 predbežného nariadenia. Komisia preto potvrdila svoje zistenie nachádzajúce sa v odôvodnení 151 predbežného nariadenia.

            4.5.   Ďalšie prvky: Ziskovosť a príjem objednávok v Únii výrobným odvetvím Únie

      4.5.1.   Aktualizácia údajov z obdobia nasledujúceho po období prešetrovania

                  (99)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení 155 predbežného nariadenia, príjem objednávok sa vyvíjal negatívne. Prešetrovaním sa navyše zistilo, že sa ďalej zhoršovala ziskovosť navrhovateľov, ktorí predstavujú približne 90 % celkovej výroby vo výrobnom odvetví Únie.
                  Napriek pozitívnejšiemu trendu (v porovnaní s rokom 2015), pokiaľ ide o ich príjem objednávok, z dostupných údajov za obdobie od júla 2015 do júna 2016 vyplynulo ďalšie zhoršovanie ziskovosti, ako sa uvádza nižšie:

                     Tabuľka 6

                     Vývoj ziskovosti a príjem objednávok navrhovateľov

                              Opis

                              2013

                              2014

                              2015

                              apríl 2015 – marec 2016

                              júl 2015 – jún 2016

                              Ziskovosť

                              – 4,86 %

                              – 1,28 %

                              – 3 % až – 5 %

                              – 5 % až – 7 %

                              – 7 % až – 9 %

                              Príjem objednávok

                              16 631 630

                              16 677 099

                              15 529 155

                              15 636 444

                              15 944 183

                                 Zdroj: Eurofer; všetky údaje s výnimkou posledného stĺpca boli overené.

            4.5.2.   Pripomienky zainteresovaných strán po konečnom poskytnutí informácií

                  (100)

                  Po konečnom poskytnutí informácií Čínske združenie výrobcov železa a ocele (CISA) tvrdilo, že príjem objednávok po období prešetrovania narástol, čím sa zvýšil počet objednávok prijatých výrobcami z Únie, a preto bude budúci vývoj výrobného odvetvia Únie pozitívny.

                  (101)

                  Komisia súhlasila s tým, že príjem objednávok mierne narástol, zároveň však poukázala na rekordné straty, ktoré vznikli navrhovateľom, ako tiež vyplýva z uvedenej tabuľky. Preto aj v prípade možného zotavenia výrobcov z Únie počas posledného obdobia nasledujúceho po období prešetrovania by sa týmto zotavením nenahradili dramaticky narastajúce straty, ktoré vznikli počas rovnakého obdobia.

            4.5.3.   Záver

                  (102)

                  Keďže žiadne ďalšie pripomienky sa už nepredložili, záverom sa uvádza, že podľa zistenia Komisie sa ziskovosť navrhovateľov v poslednom období ďalej zhoršila. Preto záver o tom, že na konci roku 2015 existovala hrozba bezprostrednej ujmy, nebol vyvrátený. Naopak, presnosť posúdenia tohto ukazovateľa zo strany Komisie bola potvrdená ďalším zhoršovaním ziskovosti v celom prvom polroku 2016.

            4.6.   Predvídateľnosť a bezprostrednosť hrozby zmeny okolností

                  (103)

                  V článku 3 ods. 9 základného nariadenia sa stanovuje, že „… zmena okolností, ktoré vytvoria situáciu, za akej by dumping spôsobil ujmu, musí byť jasne predvídateľná a musí byť bezprostredne hroziaca.“

                  (104)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení 157 predbežného nariadenia, všetky faktory uvedené vyššie sa musia analyzovať a overiť vo vzťahu k obdobiu prešetrovania. Konkrétne, ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky dosiahla vo štvrtom štvrťroku 2015 neudržateľnú úroveň – 10 %, keď bol čínsky tlak na ceny najviac citeľný.

                  (105)

                  Okrem toho z údajov z obdobia nasledujúceho po období prešetrovania vyplýva, že aj v prvom polroku 2016 pretrvával negatívny trend týkajúci sa ziskovosti v Únii, ktorý začal v druhom polroku 2015.

                  (106)

                  Dostupné údaje za obdobie od júla do septembra 2016 vytvorili zmiešaný obraz. Zatiaľ čo objem čínskeho dovozu sa znížil, nadmerná kapacita zostala na úrovni predstavujúcej hrozbu ujmy. Pokiaľ ide o nárast čínskych cien počas rovnakého nedávneho obdobia, faktom zostáva, že úroveň čínskych cien v septembri 2016 dostávala oceliarske odvetvie Únie stále pod obrovský cenový tlak, a to aj keby hypoteticky výrobné náklady výrobného odvetvia Únie v poslednom období poklesli. Z uvedeného vyplýva, že po konci obdobia prešetrovania bola hrozba ujmy bezprostredná a predvídateľná.

                  (107)

                  Komisia tak potvrdila, že ku koncu obdobia prešetrovania existovala jasne predvídateľná a bezprostredná hrozba zmeny okolností, ktorá mohla viesť k vzniku ujmy ako následku dumpingu.

            4.7.   Závery týkajúce sa hrozby ujmy

                  (108)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení 158 predbežného nariadenia, zatiaľ čo výrobné odvetvie Únie sa počas roku 2014 a v prvých dvoch štvrťrokoch 2015 zotavovalo, v druhom polroku 2015 začali takmer všetky ukazovatele ujmy dramaticky klesať. Prešetrovaním sa odhalil tento negatívny trend, ktorý začal v druhom polroku 2015, pričom k jeho zvráteniu nedošlo ani v prvom polroku 2016. V dôsledku toho všetky faktory posúdené v rámci článku 3 ods. 9 základného nariadenia, najmä výrazná miera zvyšovania dumpingového dovozu v roku 2015 za ďalej klesajúce ceny, veľká nadmerná kapacita v ČĽR a negatívny vývoj ziskovosti výrobného odvetvia Únie, ukazujú rovnakým smerom.

                  (109)

                  Dostupné údaje za obdobie od júla do septembra 2016 vytvárajú zmiešaný obraz. Zatiaľ čo objem čínskeho dovozu poklesol, nadmerná kapacita zostala na ohrozujúcich úrovniach a ceny zostali pod výrobnými nákladmi výrobného odvetvia Únie napriek ich nedávnemu zvýšeniu.

                  (110)

                  Vzhľadom na uvedenú analýzu Komisia dospela k záveru, že ku koncu obdobia prešetrovania existovala hrozba jasne predvídateľnej a bezprostrednej ujmy výrobnému odvetviu Únie. Tento záver nebol nevyvrátený ani vývojom po období prešetrovania analyzovaným vyššie.

                  (111)

                  Komisia navyše odmietla tvrdenia CISA po konečnom poskytnutí informácií, podľa ktorých posúdenie zo strany Komisie nebolo v súlade s judikatúrou, pričom poukázala na dva hlavné rozdiely medzi svojim prístupom v tejto veci a prístupom, ktorý viedol k prijatiu nariadenia Rady (ES) č. 926/2009 (18):

                              —

                              Po prvé, ako sa uvádza v odôvodnení 119 predbežného nariadenia, v tejto veci sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie sa ku koncu obdobia prešetrovania nachádzalo v oslabenej pozícii, avšak nie v takej miere, že by počas posudzovaného obdobia utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

                              —

                              Po druhé, Komisia v súlade s judikatúrou dôkladne analyzovala a posúdila údaje z obdobia nasledujúceho po období prešetrovania v rozsahu, v akom to bolo v tejto veci možné, aby sa potvrdili alebo vyvrátili jej zistenia.

            5.   PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ

                  (112)

                  Zainteresovaná strana zopakovala, že počas obdobia prešetrovania malo Rusko najväčší podiel na objeme dovozu do Únie a trhový podiel čínskeho dovozu stále zostával na veľmi nízkej úrovni, a to približne 4 %, aj keď sa počas posudzovaného obdobia zvýšil. Po konečnom poskytnutí informácií okrem toho iná zainteresovaná strana poznamenala, že trhový podiel čínskeho dovozu na úrovni iba 4 % znemožnil určenie príčinnej súvislosti.

                  (113)

                  Tieto tvrdenia sa už riešili v odôvodneniach 177 až 188 predbežného nariadenia. Navyše pokiaľ ide o trhový podiel, v odôvodnení 77 predbežného nariadenia sa uvádza, že celkový trhový podiel čínskeho dovozu do Únie sa počas posudzovaného obdobia zvýšil viac ako päťnásobne.

                  (114)

                  Podľa navrhovateľa by bolo vhodné kumulovať účinky dumpingového dovozu z Číny s dumpingovým dovozom z ďalších piatich krajín, na ktoré sa vzťahuje práve prebiehajúce prešetrovanie. Po konečnom poskytnutí informácií navrhovateľ tento argument zopakoval.

                  (115)

                  Podľa Komisie nebolo možné v tejto veci kumulovať dumpingový dovoz spojením dvoch prešetrovaní. Koncept dovozu, ktorý je „súčasne predmetom antidumpingových prešetrovaní“ podľa článku 3 ods. 4 základného nariadenia, vyžaduje, aby išlo buď o dovoz, ktorý je predmetom rovnakého prešetrovania, alebo o dovoz, ktorý je predmetom dvoch rôznych súčasne prebiehajúcich prešetrovaní, pri ktorých sú obdobia prešetrovania rovnaké alebo sa tieto obdobia do veľkej miery prekrývajú. V tejto veci má každé z dvoch prešetrovaní rôzne obdobia prešetrovania, ktoré sa prekrývajú len počas šiestich mesiacov.

                  (116)

                  Vzhľadom na uvedené Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 197 až 198 predbežného nariadenia.

            6.   ZÁUJEM ÚNIE

      6.1.   Záujem výrobného odvetvia Únie

                  (117)

                  Keďže sa nepredložili žiadne pripomienky týkajúce sa záujmu výrobného odvetvia Únie, záver uvedený v odôvodnení 203 predbežného nariadenia sa potvrdil.

            6.2.   Záujem dovozcov

                  (118)

                  Keďže sa nepredložili žiadne pripomienky týkajúce sa záujmu dovozcov, Komisia potvrdila aj svoj záver, ku ktorému dospela v odôvodnení 204 predbežného nariadenia.

            6.3.   Záujem používateľov

                  (119)

                  Po predbežnom poskytnutí informácií niektorí používatelia tvrdili, že uloženie antidumpingových opatrení proti dotknutej krajine by nebolo v záujme Únie. Uviedli, že antidumpingové opatrenia by boli proti záujmom používateľov, keďže by:

                              a)

                              mali protisúťažný účinok a

                              b)

                              viedli by k väčšiemu objemu dovozu nadväzujúcich výrobkov vyrobených v tretích krajinách.

                  (120)

                  Tvrdenie, že antidumpingové opatrenia by mali protisúťažný účinok, sa už rozoberalo v odôvodneniach 205 až 212 predbežného nariadenia. Tvrdenie, že antidumpingové opatrenia týkajúce sa dotknutého výrobku by viedli k väčšiemu objemu dovozu nadväzujúcich výrobkov vyrobených v tretích krajinách, nebolo podporené podstatnými doplňujúcimi informáciami. Komisia preto tento argument zamietla.

                  (121)

                  Taliansky používateľ, ktorý počas prešetrovania spolupracoval, tvrdil, že odôvodnenie 210 predbežného nariadenia by sa malo doplniť aj o informáciu o vplyve, aký budú mať antidumpingové opatrenia na jeho ziskové rozpätie. V tejto súvislosti taliansky používateľ uviedol, že za predpokladu antidumpingového cla vo výške 22,6 % by sa jeho zisk pred zdanením znížil o 2,3 percentuálneho bodu. Preto dospel k záveru, že uloženie antidumpingových opatrení by malo výrazný vplyv na jeho ziskovosť a o to viac na ostatných malých neprepojených používateľov, ktorí sú činní v oblasti spracovania dotknutého výrobku. Komisia uznala, že antidumpingové clá budú mať negatívny vplyv na ziskovosť talianskeho používateľa. Komisia však tiež poznamenala, že používateľ nie je závislý výlučne na čínskom dovoze, ale dotknutý výrobok nakupoval počas obdobia prešetrovania od výrobcov z Únie, ako aj od iných výrobcov v tretích krajinách. Okrem toho by jeho ziskovosť zostala pozitívna, aj keď na nižšej úrovni.

                  (122)

                  Po konečnom poskytnutí informácií navrhovateľ tvrdil, že výsledky tohto talianskeho používateľa sa z hľadiska rastu a zisku zásadne líšili od výsledkov výrobcov z Únie, ktorí utrpeli ťažké straty. Podľa Komisie tento argument nebol dôvodom na zmenu analýzy o vplyve na používateľov. Namiesto toho sa záujmy výrobcov z Únie už zohľadnili, ako sa uvádza v bode 6.1.

                  (123)

                  Komisia napokon nemohla posúdiť vplyv uloženia opatrení na ostatných používateľov, keďže počas tohto prešetrovania nespolupracovali.

                  (124)

                  V nadväznosti na uvedené a vzhľadom na to, že žiadne ďalšie pripomienky sa nepredložili, Komisia potvrdila svoj záver uvedený v odôvodnení 213 predbežného nariadenia.

            6.4.   Záver týkajúci sa záujmu Únie

                  (125)

                  Keďže žiadne iné pripomienky týkajúce sa záujmu Únie sa nepredložili, závery uvedené v odôvodneniach 214 až 217 predbežného nariadenia boli potvrdené.

            7.   KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

      7.1.   Úroveň odstránenia ujmy

                  (126)

                  Komisia rozhodla, že cieľový zisk predbežne stanoví na úrovni 7 % na základe štúdie OECD, v rámci ktorej sa simuloval spôsob, akým by sa vyvíjalo zotavovanie výrobného odvetvia Únie z recesie spôsobenej hospodárskou a finančnou krízou v roku 2009. Po uložení predbežných opatrení – a ako sa uvádza v odôvodnení 224 predbežného nariadenia – Komisia ďalej skúmala túto otázku nielen s prihliadnutím na pripomienky doručené po poskytnutí informácií, ale požiadala tiež o ďalšie informácie v tejto veci, ktoré analyzovala.

                  (127)

                  Po predbežnom a konečnom poskytnutí informácií malo niekoľko strán pripomienky k cieľovému zisku na úrovni 7 %. Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že bol príliš nízky, zatiaľ čo ďalšia zainteresovaná strana uviedla, že bol príliš vysoký.

                  (128)

                  Eurofer považoval cieľový zisk na úrovni 7 % za príliš nízky. Po prvé uviedol, že najvhodnejším spôsobom stanovenia ziskového rozpätia bolo buď sa oprieť o údaje z predchádzajúceho prešetrovania, ktoré sa vzťahovalo na ploché výrobky valcované za tepla (v roku 2000), alebo sa oprieť o ziskovosť dosiahnutú oceliarskym odvetvím v roku 2008. Ak by bol cieľový zisk založený na zisku dosiahnutom v roku 2000, bol by na úrovni 12,9 %, pričom ak by bol cieľový zisk založený na zisku dosiahnutom v roku 2008, bol by na úrovni 14,4 %. Eurofer tvrdil, že v situácii, keď v Únii od roku 2000 nedošlo k žiadnym technologickým a finančným zmenám, by použitie zisku dosiahnutého v roku 2000 bolo primerané. Použitie zisku dosiahnutého v roku 2008 by bolo ďalšou možnosťou, keďže Komisia overila údaje o ziskovosti za obdobie 10 rokov vrátane roku 2008, čo bol rok pred vypuknutím finančnej krízy. Eurofer dodal, že cieľový zisk by sa nemal odvodzovať z rokov ovplyvnených buď hospodárskou krízou, alebo dumpingovým dovozom z dotknutej krajiny. Po druhé, pre prípad, že by Komisia odmietla oba prístupy, Eurofer tvrdil, že cieľový zisk podporený štúdiou OECD z roku 2013 by sa mal upraviť so zreteľom na skutočné výsledky dosiahnuté európskym výrobným odvetvím pre ploché výrobky valcované za tepla počas obdobia prešetrovania. To by potom viedlo k primeranému ziskovému rozpätiu na úrovni 10 %.

                  (129)

                  Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 220 predbežného nariadenia, prešetrením sa zistilo, že založenie cieľového zisku na zisku dosiahnutom v roku 2000 nie je vhodnou možnosťou. Aj za nepravdepodobného predpokladu, že – ako tvrdí Eurofer – v Únii nedošlo od roku 2000 k žiadnym technologickým a finančným zmenám, od roku 2000 nastali vo veľkosti trhu Únie aspoň niektoré zmeny, a to v dôsledku narastajúceho počtu členských štátov počas obdobia rokov 2000 – 2016. Po druhé, z dôvodov uvedených v odôvodnení 222 predbežného nariadenia vhodnou možnosťou nie je ani založenie cieľového zisku na zisku dosiahnutom v roku 2008, a to najmä z dôvodu, že prípad hrozby ujmy si vyžaduje skôr analýzu zameranú na budúcnosť. Žiadosť Euroferu o zvýšenie cieľového zisku zo 7 % na 10 % v prípade, že cieľový zisk nebude založený na roku 2000 alebo na roku 2008, napokon nebola dostatočne odôvodnená.

                  (130)

                  Čínsky vyvážajúci výrobca Hebei Iron & Steel Group (19) a s ním prepojený dovozca Duferco S.A. uviedli, že použitie cieľového zisku na úrovni 7 % bolo neprimerané, nevhodné a nepresné z týchto dôvodov: po prvé, odráža odhad príjmov, ktorý je spojený s neistotou a v prípade ktorého sa príslušné parametre medzičasom zmenili; po druhé, odráža ziskovosť potrebnú na prežitie celého oceliarskeho odvetvia Únie a nie osobitne na prežitie výrobcov ocele z Únie vyrábajúcich dotknutý výrobok; po tretie, pretože Komisia predbežne určila, že v roku 2015 bol dovoz dumpingový, naproti tomu v období rokov 2012 až 2014, keď bol dosiahnutý zisk na úrovni medzi – 3,3 % (strata) a 0,4 % (zisk), nedošlo k žiadnemu dumpingu. Eventuálne za predpokladu, že počas rokov 2012 až 2014 došlo k dumpingu, posledným rokom, za ktorý neexistujú žiadne dôkazy o dumpingovom dovoze dotknutého výrobku, je rok 2011, v ktorom bol dosiahnutý zisk v priemere na úrovni 3,11 %. Po konečnom poskytnutí informácií navyše ten istý čínsky vyvážajúci výrobca tvrdil, že tento prístup je zjavne v rozpore s judikatúrou Súdneho dvora, keďže sa v rámci neho zohľadnili iné faktory ako dumping, pričom jeho účelom je skôr zabezpečenie prežitia oceliarskeho odvetvia Únie.

                  (131)

                  Po prvé, podľa názoru Komisie zainteresovaná strana nepodložila svoje tvrdenia, že príslušné parametre, z ktorých vychádza štúdia použitá na stanovenie cieľového zisku na úrovni 7 %, sa medzičasom zmenili.

                  (132)

                  Po druhé, zainteresovaná strana tiež tvrdila, že štúdia odráža ziskovosť potrebnú na prežitie celého oceliarskeho odvetvia Únie a nie osobitne na prežitie výrobcov ocele z Únie vyrábajúcich dotknutý výrobok. Ako sa už uviedlo v odôvodnení 223 predbežného nariadenia, keďže žiadne iné spoľahlivé údaje neboli k dispozícii, Komisia v tejto súvislosti uplatnila tieto hodnoty určené pre oceliarske odvetvie ako celok aj na dotknutý výrobok, a to vzhľadom na veľký podiel výroby plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla na výrobe surovej ocele.

                  (133)

                  Po tretie, čo sa týka poznámky týkajúcej sa použitia údajov o ziskovosti buď z obdobia rokov 2012 až 2014 alebo z roku 2011, toto riešenie sa nezdá byť vhodné. Cieľová cena predstavuje cenu, s ktorou výrobné odvetvie Únie môže v primeranom rozsahu počítať za normálnych podmienok súťaže bez dumpingového dovozu. Ako sa uvádza v odôvodnení 106 predbežného nariadenia, roky 2012, 2013 a 2014 nemožno považovať za roky, v ktorých existovali normálne podmienky súťaže, a to vzhľadom na následky dlhovej krízy v eurozóne a klesajúci dopyt po oceli v roku 2012. V súlade so zistením v prípade plochých výrobkov z ocele valcovaných za studena (20) sa navyše o údaje z roku 2011 nemožno oprieť z dôvodu dosahu finančnej krízy v roku 2009, ktorá aj dva roky neskôr stále vplývala na údaje o ziskovosti.

                  (134)

                  Vzhľadom na uvedené Komisia potvrdila, že cieľový zisk na úrovni 7 % bol pre tento prípad hrozby ujmy najvhodnejším základom. Tento postup bol v súlade s rozsudkom Súdneho dvora (21), podľa ktorého si analýza otázky, či existuje hrozba ujmy, vyžadovala zo svojej podstaty analýzu zameranú na budúcnosť.

            7.2.   Konečné opatrenia

      7.2.1.   Prístup k dôverným údajom

                  (135)

                  Právny zástupca čínskeho vyvážajúceho výrobcu tvrdil, že informácie, ktoré boli súčasťou predbežne poskytnutých informácií, mu neumožňujú pripomienkovať správnosť a relevantnosť zistení Komisie týkajúcich sa výpočtov dumpingového rozpätia, cenových účinkov a rozpätia ujmy vrátane otázky, či sa pri výpočtoch podhodnotenia a predaja pod cenu zohľadnili všetky predaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky alebo iba tie, ktoré zahŕňali predaj zhodných druhov výrobkov čínskymi vyvážajúcimi výrobcami. V tejto súvislosti čínsky vyvážajúci výrobca 8. novembra 2016 požiadal o poskytnutie vysvetlení. Okrem toho čínsky vyvážajúci výrobca 8. novembra 2016 po konečnom poskytnutí informácií požiadal ak aj o prístup k určitým dôverným informáciám. Navrhol, aby k týmto dôverným informáciám mali prístup len právni zástupcovia alebo aby bol eventuálne zapojený úradník pre vypočutie.

                  (136)

                  Útvary Komisie 8. decembra 2016 odpovedali, že pri výpočtoch podhodnotenia a predaja pod cenu sa zohľadnili len zhodné druhy výrobkov s cieľom porovnať údaje o predaji čínskeho vyvážajúceho výrobcu s údajmi o predaji výrobcov z EÚ. V každom prípade objem porovnateľných výrobkov, ktoré predalo výrobné odvetvie Únie, predstavoval 62 % z jej celkového objemu vývozu. V tejto súvislosti by sa výrobky, ktoré do Únie doviezol tento konkrétny vyvážajúci výrobca, mohli zhodovať s porovnateľným výrobkom Únie. Okrem toho informovali právneho zástupcu dotknutej strany, že jeho žiadosť o prístup k dôverným informáciám sa nemohla akceptovať, keďže Komisia je povinná chrániť dôvernosť údajov ostatných zainteresovaných strán. Keďže v zmysle existujúcich právnych predpisov neexistujú žiadne iné prostriedky na ochranu dôvernosti a súčasne na poskytnutie požadovaných informácií stranám, útvary Komisie ho vyzvali, aby kontaktoval úradníka pre vypočutie, aby tento overil dôverné informácie.

                  (137)

                  V tejto súvislosti navrhovateľ po konečnom poskytnutí informácií poznamenal, že Komisia má povinnosť chrániť dôverné údaje predložené všetkými zainteresovanými stranami. Odmietol sa preto vzdať ochrany, ktorá sa jeho dôverným informáciám priznáva v článku 19 základného nariadenia.

                  (138)

                  Podľa existujúceho práva Únie a jeho výkladu v zmysle judikatúry nie je z právneho hľadiska možné udeliť prístup k dôverným informáciám poskytnutým určitou zainteresovanou stranou akejkoľvek inej strane, ibaže by na to dal súhlas poskytovateľ údajov alebo okrem prípadu sporu vedeného na súdoch Únie. Jedinou alternatívou je kontrolný mechanizmus v zmysle v článku 15 rozhodnutia predsedu Komisie z 29. februára 2012 o funkcii a pôsobnosti úradníka pre vypočutie v určitých obchodných konaniach (22). Vypočutie za prítomnosti úradníka pre vypočutie sa uskutočnilo 7. februára 2017 a bol na ňom prediskutovaný právny rámec týkajúci sa prístupu k dôverným údajom.

            7.2.2.   Žiadosť o poskytnutie ďalších vysvetlení po konečnom poskytnutí informácií

                  (139)

                  Po konečnom poskytnutí informácií bol právny zástupca toho istého čínskeho vyvážajúceho výrobcu prvýkrát vypočutý 12. januára 2017, a to s cieľom podrobne diskutovať o otázkach, ktoré mali byť predmetom ním požadovaných vysvetlení. Po tomto stretnutí zopakoval vo svojom písomnom podaní z rovnakého dňa svoju žiadosť o to, aby sa mu poskytli informácie o výpočtoch ujmy „v záujme pochopenia povahy a rozsahu cenových účinkov, ktoré údajne existujú“.

                  (140)

                  Dňa 18. januára 2017 poskytli útvary Komisie v samostatnom liste všetky vysvetlenia v najväčšom možnom rozsahu, t. j. bez porušenia zákonnej povinnosti podľa základného nariadenia chrániť dôverné údaje, o ktoré právny zástupca tohto čínskeho vyvážajúceho výrobcu požiadal. Okrem toho Komisia poznamenala, že existuje 100 % zhoda medzi desiatimi druhmi dotknutého výrobku predávanými týmto čínskym vyvážajúcim výrobcom a tými druhmi, ktoré predávajú výrobcovia z Únie. Navyše len jeden z desiatich druhov výrobkov predstavoval približne 75 % jeho celkového objemu predaja v Únii počas obdobia prešetrovania.

            7.2.3.   Zahrnutie tzv. rozpätia dovozcov do výpočtu rozpätí predaja pod cenu a podhodnotenia

                  (141)

                  Po predbežnom a konečnom poskytnutí informácií jeden čínsky vyvážajúci výrobca napadol spôsob, akým Komisia vypočítala rozpätie ujmy. Táto zainteresovaná strana tvrdila, že čínske predajné ceny sa musia upraviť o tzv. rozpätie dovozcov, ktoré zahŕňa colné konanie, nakladanie, financovanie, predajné, všeobecné a administratívne výdavky a zisk (na úrovni 5 %). Cena zo skladu dovozcu by ako taká zahŕňala nákladové prvky podobné tým, ktoré by zahŕňala zodpovedajúca predajná cena zo závodu výrobného odvetvia Únie. Zainteresovaná strana okrem toho tvrdila, že Komisia zohľadnila len cenu franko prístav určenia (t. j. bez akejkoľvek úpravy o predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk), čo nepostačuje na to, aby sa urobilo náležité porovnanie medzi príslušnými cenami čínskych vyvážajúcich výrobcov a výrobcov z Únie pri výpočtoch podhodnotenia a predaja pod cenu. Na podporu tohto tvrdenia zainteresovaná strana odkázala na dve predbežné nariadenia prijaté pred vyše 20 rokmi. Čínsky vyvážajúci výrobca tiež tvrdil, že Komisia ignorovala skutočnosť, že vývozná cena na hranici Únie by bola ovplyvnená vzťahom medzi vývozcom a dovozcom. Pri jej zohľadnení by Komisia napokon použila, povedané v krátkosti, transferovú cenu medzi prepojenými spoločnosťami ako základ pre porovnanie s cenami zo závodu výrobného odvetvia Únie.

                  (142)

                  Komisia odmietla toto tvrdenie z tohto dôvodu: účelom výpočtu rozpätia ujmy je určiť, či by uloženie nižšej sadzby cla (než je sadzba cla založená na dumpingovom rozpätí) na vývoznú cenu dumpingového dovozu stačilo na odstránenie ujmy zapríčinenej dumpingovým dovozom. Toto posúdenie by malo vychádzať z úrovne vývoznej ceny na hranici Únie, o ktorej sa usudzuje, že je na úrovni porovnateľnej s cenou zo závodu výrobného odvetvia Únie. Metodikou, ktorú Komisia použila na porovnanie údajov čínskych vyvážajúcich výrobcov a výrobcov z Únie na výpočty podhodnotenia a predaja pod cenu, sa zaručuje, že s vyvážajúcimi výrobcami a výrobcami z Únie sa naopak bude zaobchádzať rovnako. Komisia sa domnievala, že stanovenie príslušnej dovoznej ceny na účely výpočtov cenového podhodnotenia a predaja pod cenu by nemalo byť ovplyvnené tým, či sa vyvážaný tovar dodáva prepojeným alebo nezávislým prevádzkam v Únii. Na tento účel je relevantnou cenou, ktorá sa má zohľadniť, cena, za ktorú sa príslušný výrobok predáva do Únie, a nie cena, za ktorú materiál z dovozu dovážajúci výrobcovia následne predávajú v Únii. Okrem toho Komisia poukazuje na odôvodnenie 144 tohto nariadenia. Komisia sa preto domnievala, že tento prístup bol správny.

            7.2.4.   Uplatnenie článku 2 ods. 9 základného nariadenia na analogickej báze

                  (143)

                  Navrhovateľ uviedol, že Komisia by pri určovaní vývozných cien za predaj uskutočnený prostredníctvom prepojených dovozcov v súvislosti s výpočtom rozpätia ujmy mala uplatniť článok 2 ods. 9 základného nariadenia. Zainteresovaná strana tiež uviedla, že na rozdiel od prípadu plochých výrobkov z ocele valcovaných za studena sa predbežne poskytnutými informáciami výslovne nepotvrdilo, že sa uvedená metodika použila.

                  (144)

                  Komisia potvrdila, že účelom výpočtu rozpätia ujmy je určiť, či by uloženie nižšej sadzby cla (než je sadzba cla založená na dumpingovom rozpätí) na vývoznú cenu dumpingového dovozu stačilo na odstránenie ujmy zapríčinenej dumpingovým dovozom. Toto posúdenie by malo vychádzať z úrovne vývoznej ceny na hranici Únie, o ktorej sa usudzuje, že je na úrovni porovnateľnej s cenou zo závodu výrobného odvetvia Únie. V prípade vývozného predaja prostredníctvom prepojených dovozcov sa vývozná cena vytvorila na základe ceny ďalšieho predaja prvému nezávislému zákazníkovi náležite upravenej podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia. Keďže vývozná cena je nevyhnutným prvkom pri výpočte rozpätia ujmy a keďže toto ustanovenie základného nariadenia je jediným ustanovením, v ktorom sa poskytujú usmernenia pre tvorbu vývoznej ceny, uplatnenie tohto ustanovenia na analogickej báze je odôvodnené.

                  (145)

                  Po konečnom poskytnutí informácií CISA vyjadrilo svoje prekvapenie nad tým, že Komisia uplatnila článok 2 ods. 9 základného nariadenia na základe analógie. Uviedlo, že tento postup je v rozpore so samotným článkom 2 ods. 9 základného nariadenia a má zjavnú vadu spočívajúcu v nesprávnom posúdení. Tiež uviedlo, že najmenej jeden čínsky vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky vyvážal prostredníctvom prepojených dovozcov, a preto bola konečná sadzba cla vo vzťahu k nemu nadhodnotená.

                  (146)

                  Po prvé Komisia zopakovala, že článok 2 ods. 9 základného nariadenia je jediným ustanovením základného nariadenia, ktoré obsahuje usmernenie k tvorbe vývoznej ceny. Preto je jeho uplatnenie v rámci výpočtu rozpätia ujmy opodstatnené. Po druhé, v rozpore s tým, čo sa tvrdilo, dôsledné uplatňovanie článku 2 ods. 9 základného nariadenia na základe analógie v rámci výpočtu rozpätia ujmy je praxou Komisie v najnovších prípadoch (23). Po tretie, účelom výpočtov rozpätia ujmy nie je určiť, v akom rozsahu predaj prepojených dovozcov spôsobuje ujmu výrobcom z Únie, ale skôr určiť, či vývoz zo strany čínskeho vyvážajúceho výrobcu má takýto poškodzujúci účinok v dôsledku podhodnocovania a predaja pod ceny výrobcov z Únie. Na tento účel je relevantnou cenou, ktorá sa má zohľadniť, cena, za ktorú sa príslušný výrobok predáva do Únie, a nie cena, za ktorú materiál z dovozu dovážajúci výrobcovia následne predávajú v Únii. Na záver sa uvádza, že Komisia potvrdila, že pri stanovovaní vývozných cien za predaj uskutočnený prostredníctvom prepojených dovozcov použila uvedenú metodiku.

            7.2.5.   Obdobie na výpočet rozpätia ujmy v prípade hrozby ujmy

                  (147)

                  Navrhovateľ kritizoval skutočnosť, že Komisia predbežne uplatnila štandardný prístup značnej ujmy, keď priemerné rozpätie ujmy vztiahla na celé obdobie prešetrovania (t. j. rok 2015). Tvrdil, že nešlo o správny prístup, keďže rozpätie hrozby ujmy musí odrážať hrozbu a v prípade, že sa hrozba prejaví neskôr počas obdobia prešetrovania, rozpätie ujmy musí odrážať konkrétny vplyv hrozby. Na účinné zabránenie vplyvu hrozby ujmy by sa Komisia mala zamerať na tie časti obdobia prešetrovania, v ktorých sa hrozba ujmy začala prejavovať. V tomto kontexte navrhovateľ poukázal na skutočnosť, že hrozba ujmy začala vplývať na oceliarske odvetvie Únie od druhého polroku 2015. Preto by sa mal na výpočet rozpätí podhodnotenia a predaja pod cenu použiť len druhý polrok 2015. Navrhovateľ tiež uviedol, že účelom prípadov hrozby ujmy je umožniť Komisii, aby konala účinne a preventívne ešte pred tým, ako sa hrozba ujmy prejaví vznikom ujmy. Ak by Komisia nebola naklonená zmene svojej metódy výpočtu rozpätia (hrozby) ujmy, príslušné výrobné odvetvia by museli čakať dlhšie až do času, kým im vznikne značná ujma za celý rok, aby mohli požiadať o ochranu pred dumpingovým dovozom na získanie realistického rozpätia ujmy. Takýmto konaním by sa ohrozili pracovné miesta a priemyselné činnosti na trhu Únie a tiež by sa ním oslabili ciele sťažností týkajúcich sa hrozby ujmy.

                  (148)

                  Po podrobnej analýze argumentov navrhovateľa Komisia pripomenula, že predbežne dospela k záveru, že ku koncu obdobia prešetrovania existovala jasne predvídateľná a bezprostredná hrozba zmeny okolností, ktorá povedie k vzniku ujmy ako následku dumpingu. Komisia v tejto súvislosti odkázala okrem iného na odôvodnenia 157, 159 a 198 predbežného nariadenia, v ktorých sa uvádza: „Zatiaľ čo výrobné odvetvie Únie sa počas roku 2014 a v prvých dvoch štvrťrokoch 2015 zotavovalo, v druhom polroku 2015 začali takmer všetky ukazovatele ujmy dramaticky klesať. Prešetrovaním sa odhalil tento negatívny trend, ktorý začal v druhom polroku 2015, pričom k jeho zvráteniu nedošlo ani v prvom polroku 2016.“ V odôvodnení 163 predbežného nariadenia ďalej uviedla: „Vzhľadom na časovú zhodu medzi neprestajne rastúcou úrovňou dumpingového dovozu za nepretržite klesajúce ceny na jednej strane a zmenšením trhového podielu a poklesom cien výrobného odvetvia Únie, čo viedlo k ďalším stratám, najmä od druhého polroku 2015, na strane druhej Komisia dospela k názoru, že dumpingový dovoz mal negatívny vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie.“

                  (149)

                  Po druhé, čo sa týka podstaty veci, Komisia zistila, že – ako sa ustanovuje v odôvodnení 157 predbežného nariadenia – negatívny trend sa začal v druhom polroku 2015 a ku koncu obdobia prešetrovania vyústil do jasne predvídateľnej a bezprostrednej hrozby zmeny okolností, ktorá by viedla k vzniku ujmy ako následku dumpingu, ak by sa neuložili žiadne opatrenia. To je v súlade s tým, čo Komisia uviedla v odôvodnení 113 predbežného nariadenia, a to že „výrobcovia z Únie sa mohli čiastočne zotaviť počas roku 2014 a v prvom polroku 2015“. Vzhľadom na to druhý polrok 2015 lepšie odráža skutočný vplyv hrozby ujmy na výrobné odvetvie Únie, ktorá by sa mala odstrániť.

                  (150)

                  Po tretie, Súdny dvor konštatoval, že analýza údajov z obdobia nasledujúceho po období prešetrovania je osobitne vhodná pri prešetrovaní na účely určenia, či existuje hrozba ujmy, ktorá si zo svojej podstaty vyžaduje analýzu zameranú na budúcnosť. Z pohľadu Komisie sa zdá, že druhý polrok 2015 uvedenej požiadavke zodpovedá lepšie, keďže je bližšie k budúcemu vývoju ako celé obdobie prešetrovania.

                  (151)

                  Po štvrté, výpočtom založeným na celom období prešetrovania bez ohľadu na to, či existovali náznaky negatívnych trendov, by sa spochybnil cieľ v prípade hrozby ujmy spočívajúci v účinnom a preventívnom konaní pred tým, ako sa hrozba ujmy prejaví vznikom ujmy.

                  (152)

                  Vzhľadom na všetky dôvody uvedené vyššie Komisia akceptovala názor, že obdobie na výpočet rozpätí ujmy v tomto konkrétnom prípade by malo byť založené na druhom polroku 2015 a nie na celom období prešetrovania.

                  (153)

                  V dôsledku toho Komisia požiadala spolupracujúcich výrobcov o dodatočné údaje. Poskytli sa jej dodatočné štvrťročné údaje za obdobie prešetrovania týkajúce sa výrobných nákladov podľa druhu výrobku od výrobcov z Únie zaradených do vzorky, pričom následne tieto údaje overila. Overovania sa týkali len poskytnutých dodatočných údajov, ktoré neboli predtým vyžiadané, a zaručila sa nimi spoľahlivosť údajov, na ktorých Komisia nakoniec založila svoje zistenia.

                  (154)

                  Pretože úroveň spolupráce sa považovala za vysokú, konečné rozpätie ujmy platné pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky bolo pre ČĽR vypočítané ako priemer troch vyvážajúcich výrobcov/skupín spoločností zaradených do vzorky. Konečné rozpätie ujmy platné pre nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov z ČĽR bolo stanovené na úrovni najvyššieho rozpätia troch spolupracujúcich spoločností/skupín spoločností.

                  (155)

                  Po konečnom poskytnutí informácií CISA poznamenalo, že zatiaľ čo ako základ na výpočet cieľovej jednotkovej ceny výrobného odvetvia Únie sa použilo celé obdobie prešetrovania, na výpočet jednotkovej predajnej ceny vo voľnom obehu v Únii v prípade čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktorí patria do skupiny Shagang, sa použilo len obdobie šiestich mesiacov v rámci obdobia prešetrovania. Vzhľadom na to CISA požiadalo Komisiu o prepočítanie oboch prvkov s použitím dostupných údajov za rovnaké obdobie.

                  (156)

                  Po analýze sa dospelo k záveru, že táto pripomienka bola správna. Komisia preto prepočítala cieľovú jednotkovú cenu výrobného odvetvia Únie v prípade čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktorí patria do skupiny Shagang, s použitím údajov o výrobných nákladoch ako takých za rovnaké obdobie (druhý polrok 2015), ako je obdobie použité pri výpočte jednotkovej predajnej ceny vo voľnom obehu v Únii v prípade všetkých čínskych vyvážajúcich výrobcov.

                  (157)

                  Revidovaný výpočet viedol k zisteniu, že rozpätia ujmy pre spoločnosti patriace do skupiny Shagang poklesli z úrovne 36,6 % na 35,9 %.

                  (158)

                  Komisia tiež preskúmala prvotné výpočty rozpätí ujmy v prípade dvoch ďalších čínskych vyvážajúcich výrobcov. Zatiaľ čo prvotný výpočet v prípade skupiny Hebei bol posúdený ako správny, z preskúmania prvotného výpočtu v prípade Bengang Steel Plates Co., Ltd. vyplynulo, že pri ňom boli urobené tieto administratívne chyby:

                              —

                              Zistilo sa, že vylúčenie jedného druhu výrobku z prvotného výpočtu bolo nesprávne. Preto sa tento druh výrobku zahrnul do revidovaného výpočtu, keďže ho predávali tak výrobcovia z Únie, ako aj Bengang Steel Plates Co., Ltd.

                              —

                              Niekoľko hodnôt v rámci údajov týkajúcich sa výrobného odvetvia Únie bolo vo výpočtovom hárku nesprávne prepojených.

                        V dôsledku uvedených účinkov sa rozpätie ujmy pre tohto čínskeho vyvážajúceho výrobcu zvýšilo na úroveň 28,1 % (namiesto 25,5 %).

                  (159)

                  Revidovaný výpočet cieľovej jednotkovej ceny výrobného odvetvia Únie sa 16. januára 2017 oznámil skupine Shagang a Bengang Steel Plates Co., Ltd. Keďže jediný prvok, ktorý sa v porovnaní s konečným poskytnutím informácií Komisiou 22. decembra 2016 zmenil, bola cieľová cena výrobného odvetvia Únie, obe zainteresované strany boli požiadané, aby sa k týmto obmedzeným dodatočne poskytnutým informáciám vyjadrili do 18. januára 2017. Žiadne pripomienky sa však do tohto dátumu nepredložili.

                  (160)

                  Po konečnom poskytnutí informácií jeden čínsky vyvážajúci výrobca tiež poznamenal, že ho nepresvedčili uvádzané dôvody, pre ktoré by bol vplyv hrozby ujmy lepšie odzrkadlený použitím len tých údajov, ktoré sa vzťahujú na druhý polrok 2015. Tiež tvrdil, že akékoľvek selektívne použitie obdobia na výpočet rozpätia ujmy by spôsobilo, že porovnanie rozpätí dumpingu a ujmy na účely pravidla nižšieho cla by bolo nelogické a skresľujúce a viedlo by k väčším rozpätiam, než by tomu bolo v prípade použitia celého roku 2015. V dôsledku toho Komisiu požiadal, aby na výpočet rozpätia ujmy použila obdobie 12 mesiacov, ktoré je podobné obdobiu použitému na výpočet rozpätí dumpingu. Podobné pripomienky predložil taliansky používateľ, ktorý dodal, že selektívne použitie údajov vzťahujúcich sa na časť obdobia prešetrovania neumožňuje objektívne posúdiť úroveň eliminácie ujmy v tejto veci.

                  (161)

                  Podobnú pripomienku predložili CISA a dvaja čínski vyvážajúci výrobcovia, podľa ktorých je zvolenie šesťmesačného obdobia narušením právnej istoty a legitímnych očakávaní. Zatiaľ čo v tejto súvislosti iný čínsky vyvážajúci výrobca tvrdil najmä to, že obmedzenie súboru údajov len na šesťmesačné obdobie nemôže predstavovať nesporný dôkaz v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia, CISA poukázalo na bod 5.1 oznámenia o začatí konania, v ktorom sa uvádza, že vyšetrovanie dumpingu a ujmy sa bude vzťahovať na obdobie od 1. januára 2015 do 31. decembra 2015, ako aj na judikatúru.

                  (162)

                  Jeden čínsky vyvážajúci výrobca navyše zároveň uviedol, že je zavedenou praxou Komisie nepoužívať údaje vzťahujúce sa len na časť obdobia prešetrovania a že metodika uplatnená v tejto veci nie je v súlade s odporúčaním Antidumpingového výboru WTO, podľa ktorého „by obdobie zberu údajov… malo zahŕňať celé obdobie zberu údajov pre prešetrovanie dumpingu.“

                  (163)

                  Komisia všetky tieto argumenty odmietla z týchto dôvodov: Po prvé, stanovenie dumpingu a ujmy je založené na období prešetrovania a posudzovanom období, ktoré je vymedzené v súlade s príslušnými ustanoveniami základného nariadenia a uvedené v oznámení o začatí konania. Na druhej strane sa v základnom nariadení nestanovuje žiadna osobitná metóda pre výpočet rozpätia ujmy použitá na uplatnenie pravidla nižšieho cla. Po druhé, v základnom nariadení sa okrem toho nestanovujú osobitné kritériá pre vymedzenie obdobia, počas ktorého sa posudzujú parametre pre výpočet rozpätia ujmy. Komisia v tejto veci dospela k záveru, že zvolené obdobie odráža osobitnosť veci a v kontexte analýzy zameranej na budúcnosť je primerané. Okrem toho Komisia pri výpočte rozpätia ujmy uplatnila rovnaké šesťmesačné obdobie na účely porovnania vývoznej ceny a cieľovej ceny, a to s cieľom zabezpečiť objektívne posúdenie.

                  (164)

                  So zreteľom na skutočností uvedené v odôvodneniach 135 až 163 vyššie a vzhľadom na to, že žiadne ďalšie pripomienky sa nepredložili, sa konečné rozpätia ujmy prepočítali s použitím údajov za druhý polrok 2015. Tieto konečné rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto: Konečné colné sadzby sú tu tiež uvedené.

                     Tabuľka 7

                     Konečné rozpätia a colné sadzby

                              Čínski vyvážajúci výrobcovia

                              Konečné dumpingové rozpätie

                              Konečné rozpätie ujmy

                              Konečná colná sadzba

                              Bengang Steel Plates Co., Ltd.

                              97,3 %

                              28,1 %

                              28,1 %

                              Hesteel Group Co., Ltd.

                              95,5 %

                              18,1 %

                              18,1 %

                              Jiangsu Shagang Group

                              106,9 %

                              35,9 %

                              35,9 %

                              Iné spolupracujúce spoločnosti

                              100,5 %

                              27,3 %

                              27,3 %

                              Všetky ostatné spoločnosti

                              106,9 %

                              35,9 %

                              35,9 %

                  (165)

                  Po pripomienkach jedného vyvážajúceho výrobcu v nadväznosti na konečné poskytnutie informácií boli uvedené rozpätia ujmy v prípade potreby zaokrúhlené nadol na najbližšiu desatinu.

                  (166)

                  Na základe zistení tohto prešetrovania boli pre jednotlivé spoločnosti stanovené sadzby antidumpingového cla špecifikované v tomto nariadení. Odzrkadľujú preto situáciu týchto spoločností, ktorá bola zistená počas tohto prešetrovania. Tieto colné sadzby (na rozdiel od cla pre celú krajinu platného pre „všetky ostatné spoločnosti“) sa teda vzťahujú výhradne na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v dotknutých krajinách a vyrobeného danými spoločnosťami, čiže uvedenými konkrétnymi právnymi subjektmi. Na dovážaný príslušný výrobok vyrábaný akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými spoločnosťami, by sa tieto sadzby nemali využiť a takýto výrobok by mal podliehať colnej sadzbe uplatňovanej na „všetky ostatné spoločnosti“.

                  (167)

                  Každú žiadosť o uplatnenie týchto sadzieb antidumpingového cla pre jednotlivé spoločnosti (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných či predajných subjektov) treba predložiť Komisii (*1) spolu so všetkými príslušnými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz, napríklad v súvislosti so zmenou názvu alebo so zmenou týkajúcou sa výrobných alebo predajných subjektov. Ak je to vhodné, toto nariadenie sa zodpovedajúcim spôsobom zmení aktualizáciou zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb.

                  (168)

                  Hebei Iron & Steel Group Co., Ltd zmenila počas prešetrovania svoj názov na Hesteel Group Co., Ltd. Niektoré s ňou prepojené spoločnosti tiež zmenili svoje názvy. Komisia tieto zmeny názvov vzala riadne na vedomie a zodpovedajúcim spôsobom upravila článok 1 ods. 2

                  (169)

                  V záujme minimalizovania rizík obchádzania sa v tomto prípade považujú za potrebné osobitné opatrenia na zabezpečenie riadneho uplatňovania antidumpingových opatrení. Medzi tieto osobitné opatrenia patrí: predloženie platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá musí zodpovedať požiadavkám uvedeným v článku 1 ods. 3 tohto nariadenia. Na dovoz, ku ktorému nie je takáto faktúra pripojená, sa vzťahuje sadzba cla uplatniteľná na všetky ostatné spoločnosti.

            7.3.   Uvoľnenie predbežného cla

                  (170)

                  Po konečnom poskytnutí informácií jedna zainteresovaná strana tvrdila, že Komisia nemôže s konečnou platnosťou vybrať predbežné clá podľa článku 10 ods. 2 základného nariadenia, pokým sa nepreukáže, že bez predbežných opatrení by situácia viedla k vzniku značnej ujmy ešte pred prijatím konečných opatrení.

                  (171)

                  Vzhľadom na zistenia v tejto veci sa Komisia domnieva, že podľa článku 10 ods. 2 základného nariadenia by sa sumy zabezpečené prostredníctvom predbežného antidumpingového cla, ktoré sa uložilo predbežným nariadením, mali uvoľniť.

                  (172)

                  Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom 15 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/1036,

            PRIJALA TOTO NARIADENIE:
      Článok 1
      1.   Na dovoz určitých plochých valcovaných výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele, tiež vo zvitkoch (vrátane výrobkov „rezaných na dĺžku“ a „úzkych pásov“), po valcovaní za tepla už ďalej neupravených, a neplátovaných, nepokovovaných ani nepotiahnutých, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike sa ukladá konečné antidumpingové clo.
      Dotknutý výrobok nezahŕňa:

                  —

                  výrobky z nehrdzavejúcej ocele a kremíkovej elektrotechnickej ocele s orientovanou štruktúrou,

                  —

                  výrobky z nástrojovej ocele a rýchloreznej ocele,

                  —

                  výrobky, ktoré nie sú vo zvitkoch a nemajú vzory v reliéfe, s hrúbkou presahujúcou 10 mm a so šírkou 600 mm alebo väčšou, a

                  —

                  výrobky, ktoré nie sú vo zvitkoch a nemajú vzory v reliéfe, s hrúbkou 4,75 mm alebo väčšou, ale nepresahujúcou 10 mm, a so šírkou 2 050 mm alebo väčšou.

            Dotknutý výrobok v súčasnosti patrí pod číselné znaky KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (kód TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (kód TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (kód TARIC 7226191090), 7226 91 91 a 7226 91 99.
      2.   Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobky opísané v odseku 1 a vyrobené ďalej uvedenými spoločnosťami takáto:

                  Krajina

                  Spoločnosť

                  Konečná colná sadzba

                  Doplnkový kód TARIC

                  ČĽR

                  Bengang Steel Plates Co., Ltd.

                  28,1 %

                  C157

                  Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

                  18,1 %

                  C158

                  Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch (24)

                  18,1 %

                  C159

                  Hesteel Co., Ltd. Chengde Branch (25)

                  18,1 %

                  C160

                  Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd.

                  35,9 %

                  C161

                  Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd.

                  35,9 %

                  C162

                  Ostatné spolupracujúce spoločnosti uvedené v prílohe I

                  27,3 %

                  Pozri prílohu

                  Všetky ostatné spoločnosti

                  35,9 %

                  C999

            3.   Uplatňovanie individuálnych sadzieb antidumpingového cla stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá musí obsahovať vyhlásenie s dátumom a podpisom zástupcu subjektu, ktorý takúto faktúru vystavil, s uvedením jeho mena a funkcie, v tomto znení: „Ja, dolupodpísaný(-á), potvrdzujem, že (objem) plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla predávaných na vývoz do Európskej únie, na ktorý sa vzťahuje táto faktúra, vyrobil (obchodné meno a adresa spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) v (dotknutej krajine). Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“ Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatní sa colná sadzba platná pre „všetky ostatné spoločnosti“.
      4.   Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
      5.   V prípade, že akýkoľvek nový vyvážajúci výrobca v Čínskej ľudovej republike predloží Komisii dostatočný dôkaz o tom, že:

                  1.

                  v období od 1. januára 2015 do 31. decembra 2015 (obdobie prešetrovania) nevyvážal do Únie výrobok uvedený v odseku 1;

                  2.

                  nie je prepojený so žiadnym vývozcom alebo výrobcom v Čínskej ľudovej republike, na ktorého sa uplatňujú antidumpingové opatrenia uložené týmto nariadením;

                  3.

                  v skutočnosti vyvážal dotknutý výrobok do Únie po období prešetrovania, z ktorého opatrenia vychádzajú, alebo prijal neodvolateľný zmluvný záväzok vyviesť významné množstvo do Únie;

            odsek 2 možno zmeniť pridaním nového vyvážajúceho výrobcu medzi spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky, na ktoré sa tak uplatňuje individuálne clo nepresahujúce vážené priemerné clo na úrovni 27,3 %.
      Článok 2
      Sumy zabezpečené prostredníctvom dočasných antidumpingových ciel podľa vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2016/181 (26) sa uvoľňujú s konečnou platnosťou.
      Článok 3
      Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

         Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
         V Bruseli 5. apríla 2017

               Za Komisiu

               predseda

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21.

         (2)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1778 zo 6. októbra 2016, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 272, 7.10.2016, s. 33).

         (3)  Ú. v. EÚ C 58, 13.2.2016, s. 9.

         (4)  Oznámenie o začatí antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ C 172, 13.5.2016, s. 29).

         (5)  Oznámenie o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Brazílii, Iráne, Rusku, Srbsku a na Ukrajine (Ú. v. EÚ C 246, 7.7.2016, s. 7).

         (6)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/865 z 31. mája 2016, ktorým sa začína prešetrovanie týkajúce sa možného obchádzania antidumpingových opatrení uložených vykonávacím nariadením (EÚ) 2015/2384 na dovoz určitých hliníkových fólií s pôvodom v Čínskej ľudovej republike prostredníctvom dovozu určitých mierne upravených hliníkových fólií z Čínskej ľudovej republiky a na základe ktorého sa zavádza registrácia takéhoto dovozu (Ú. v. EÚ L 144, 1.6.2016, s. 35).

         (7)  Postupy týkajúce sa vykonávania spoločnej obchodnej politiky, Európska komisia, Oznámenie o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých druhov ocele odolnej proti korózii s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ C 459, 9.12.2016, s. 17).

         (8)  Ú. v. EÚ L 23, 29.1.2016, s. 16.

         (9)  Ú. v. EÚ L 210, 4.8.2016, s. 1.

         (10)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1329 z 29. júla 2016, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na registrovaný dovoz určitých plochých výrobkov z ocele valcovaných za studena s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Ruskej federácii (Ú. v. EÚ L 210, 4.8.2016, s. 27).

         (11)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Európskej investičnej banke, Oceľ: Ochrana udržateľných pracovných miest a rastu v Európe [COM(2016) 155 final, Brusel, 16.3.2016].

         (12)  Zdroj pre údaje o kapacite: OECD [OECD, DSTI/SU/SC(2016)6/Final, 5. septembra 2016, Riaditeľstvo pre vedu, technológiu a inovácie, „Updated steelmaking capacity figures and a proposed framework for enhancing capacity monitoring activity“, príloha, s. 7 a nasl.].

         (13)  Zdroj pre údaje o výrobe: Svetové oceliarske združenie, Steel Statistical Yearbook 2015 [Svetové oceliarske združenie, „Steel Statistical Yearbook 2016“, tabuľka 1 na stranách 1 a 2 a tabuľka 13 na strane 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html].

         (14)  Správa Komisie OECD pre oceľ, 8. – 9. septembra 2016, „Updated steelmaking capacity figures and a proposed framework for enhancing capacity monitoring activity“.

         (15)  Richard Lu, 15. júla 2016, „The downside Chinese steel demand scenario: gory details“, http://www.crugroup.com/about-cru/cruinsight/The_downside_Chinese_steel_demand_scenario_gory_details.

         (16)  http://www.businessinsider.com.au/is-it-a-bird-a-plane-no-its-the-coking-coal-price-2016-10
      https://www.bloomberg.com/news/articles/2016-09-23/goldman-says-higher-coking-coal-prices-are-here-to-stay.

         (17)  Výňatok z mesačnej aktualizácie údajov týkajúcich sa čínskeho oceliarskeho priemyslu, Svetové oceliarske združenie, október 2016.

         (18)  Nariadenie Rady (ES) č. 926/2009 z 24. septembra 2009, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 262, 6.10.2009, s. 19).

         (19)  Ako sa ozrejmuje v odôvodnení (168) nižšie, Hebei Iron & Steel Group zmenila počas prešetrovania svoj názov na Hesteel Group Co., Ltd. S ňou prepojené spoločnosti tiež zmenili svoje názvy. Komisia tieto zmeny názvov vzala riadne na vedomie a zodpovedajúcim spôsobom upravila článok 1 ods. 2.

         (20)  Ú. v. EÚ L 210, 4.8.2016, s. 1.

         (21)  Rozsudok Súdneho dvora zo 7. apríla 2016 vo veci C-186/14, bod 72, ktorým sa potvrdzuje rozsudok Všeobecného súdu z 29. januára 2014 vo veci T-528/09, Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd/Rada Európskej únie, bod 71.

         (22)  Ú. v. EÚ L 107, 19.4.2012, s. 5.

         (23)  Napríklad možno poukázať na tieto prípady:

                  —

                  vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 217/2013 z 11. marca 2013, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitých hliníkových fólií vo zvitkoch s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 69, 13.3.2013, s. 11),

                  —

                  vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1953 z 29. októbra 2015, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Japonsku, Kórejskej republike, Ruskej federácii a Spojených štátoch amerických (Ú. v. EÚ L 284, 30.10.2015, s. 109).

         (*1)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre obchod, Riaditeľstvo H, 1049 Brusel, Belgicko.

         (24)  Predtým „Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch“.

         (25)  Predtým „Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch“.

         (26)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/181 z 10. februára 2016, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov z ocele valcovaných za studena s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Ruskej federácii (Ú. v. EÚ L 37, 12.2.2016, s. 1).

         PRÍLOHA

                     Krajina

                     Názov

                     Doplnkový kód TARIC

                     Čínska ľudová republika

                     Angang Steel Company Limited

                     C150

                     Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

                     C151

                     Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

                     C147

                     Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.

                     C163

                     Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd

                     C164

                     Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

                     C165

                     Rizhao Steel Wire Co., Ltd.

                     C166

                     Rizhao Baohua New Material Co., Ltd.

                     C167

                     Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd.

                     C168

                     Wuhan Iron & Steel Co., Ltd.

                     C156