title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1795 z 5. októbra 2017, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Brazílii, Iráne, Rusku a na Ukrajine a ktorým sa ukončuje prešetrovanie dovozu určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Srbsku

text:
                  6.10.2017

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 258/24

            VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/1795
      z 5. októbra 2017,
      ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Brazílii, Iráne, Rusku a na Ukrajine a ktorým sa ukončuje prešetrovanie dovozu určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Srbsku
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 4,
      po porade s členskými štátmi,
      keďže:
      1.   POSTUP

      1.1.   Začatie

                  (1)

                  Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala 7. júla 2016 antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dovozu určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Brazílii, Iráne, Rusku, Srbsku a na Ukrajine (ďalej len „dotknuté krajiny“) na základe článku 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 (ďalej len „základné nariadenie“). Komisia uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie
                      (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“).

                  (2)

                  Prešetrovanie sa začalo na základe podnetu, ktorý 23. mája 2016 podalo Európske združenie výrobcov ocele (ďalej len „Eurofer“ alebo „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorých výroba predstavuje viac než 90 % celkovej výroby určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla v Únii.

            1.2.   Zainteresované strany

                  (3)

                  V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa prihlásili s cieľom zúčastniť sa na prešetrovaní. Výslovne informovala navrhovateľa, ďalších známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov, orgány dotknutých krajín, známych dovozcov, dodávateľov a používateľov, obchodníkov, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich to týka, o začatí konania a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.

                  (4)

                  Zainteresované strany dostali možnosť písomne vyjadriť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by na základe osobitných dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.

            1.3.   Výber vzorky

                  (5)

                  V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vytvoriť vzorku zainteresovaných strán.

            a)   Výber vzorky výrobcov z Únie

                  (6)

                  Komisia v oznámení o začatí konania oznámila, že vybrala predbežnú vzorku výrobcov z Únie. Komisia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby a predaja pri súčasnom zabezpečení geografického rozloženia. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k tejto predbežnej vzorke, žiadne však neboli však doručené.

                  (7)

                  V dôsledku toho konečnú vzorku tvorili šiesti výrobcovia z Únie nachádzajúci sa v piatich rozličných členských štátoch. Predstavuje vyše 45 % výroby Únie.

            b)   Výber vzorky neprepojených dovozcov

                  (8)

                  S cieľom rozhodnúť o o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala neprepojených dovozcov o poskytnutie informácií uvedených v oznámení o začatí konania. Všetkých sedem dovozcov, ktorí sa prihlásili, bolo členmi konzorcia nazývaného „Konzorcium pre dovoz plochých výrobkov valcovaných za tepla“ (ďalej len „konzorcium“). Toto konzorcium bolo zriadené ad hoc na účely prešetrovania vyše 30 používateľmi a neprepojenými dovozcami, ktorí sa prevažne, ale nie výlučne, nachádzajú v Taliansku. Ide najmä o malé a stredné podniky (MSP).

                  (9)

                  Spoločnosť Stemcor London Ltd, člen konzorcia, sa prostredníctvom vyplneného dotazníka dobrovoľne zaviazala k plnej spolupráci. Tento neprepojený dovozca sa nachádzal v Londýne v Spojenom kráľovstve a počas obdobia prešetrovania predstavoval jeho obchod s dotknutým výrobkom hodnotu viac ako 30 miliónov GBP. U tohto neprepojeného dovozcu prebehlo overovanie na mieste.

            c)   Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov

                  (10)

                  Vzhľadom na malý počet známych vyvážajúcich výrobcov v Iráne, Rusku, Srbsku a na Ukrajine sa v prípade týchto krajín nepočítalo s výberom vzorky.

                  (11)

                  Vzhľadom na potenciálne veľký počet vyvážajúcich výrobcov v Brazílii Komisia požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v Brazílii o poskytnutie informácií uvedených v oznámení o začatí konania s cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť. Komisia okrem toho požiadala stálu misiu Brazílie pri Európskej únii, aby identifikovala a/alebo kontaktovala prípadných iných vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli mať záujem o účasť na prešetrovaní.

                  (12)

                  Päť výrobcov poskytlo informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. Komisia zistila, že dve z týchto spoločností boli prepojené, a preto ich považovala za jedného vyvážajúceho výrobcu (jednu skupinu vyvážajúcich výrobcov).

                  (13)

                  V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku troch vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu do Únie, ktorý možno v rámci dostupného času primerane prešetriť. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia bol výber vzorky konzultovaný so všetkými známymi vyvážajúcimi výrobcami, ako aj s brazílskymi orgánmi. Neboli doručené žiadne pripomienky.

                  (14)

                  Ako uviedli štyria spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, vybraná vzorka predstavuje 97,3 % celkového vývozu Brazílie do Únie.

            1.4.   Vyplnené dotazníky

                  (15)

                  Komisia zaslala dotazníky navrhovateľovi, všetkým výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, všetkým známym vyvážajúcim výrobcom v Iráne, Rusku, Srbsku a na Ukrajine a trom výrobcom zaradeným do vzorky v Brazílii, používateľom a dovozcom, ktorí sa prihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí konania.

                  (16)

                  Vyplnené dotazníky boli doručené od združenia Eurofer, šiestich výrobcov z Únie zaradených do vzorky a ich prepojených oceliarskych servisných stredísk, jedného používateľa v mene konzorcia, jedného neprepojeného dovozcu zaradeného do vzorky a deviatich skupín vyvážajúcich výrobcov v dotknutých krajinách.

                  (17)

                  Okrem toho konzorcium predložilo pripomienky po začatí tohto konania. Po začatí konania predložili pripomienky aj niekoľkí ďalší používatelia, najmä z Poľska a pobaltských štátov, Konfederácia lotyšských zamestnávateľov a Združenie strojárenského a kovospracujúceho priemyslu v Lotyšsku.

            1.5.   Overovania na mieste

                  (18)

                  Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovania na mieste podľa článku 16 základného nariadenia sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností:

                              Výrobcovia z Únie:

                                          —

                                          ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Nemecko

                                          —

                                          Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Holandsko

                                          —

                                          Tata Steel UK Limited, Port Talbot, Južný Wales, Spojené kráľovstvo

                                          —

                                          ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Francúzsko

                                          —

                                          ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Francúzsko

                                          —

                                          ArcelorMittal España SA, Gozón, Španielsko

                              Používateľ:

                                          —

                                          Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Taliansko

                              Neprepojený dovozca:

                                          —

                                          Stemcor London Ltd, Londýn, Spojené kráľovstvo

                              Vyvážajúci výrobca v Iráne:

                                          —

                                          Mobarakeh Steel Company, Mobarake, Esfahán, Irán

                              Prepojený obchodník v Únii:

                                          —

                                          Tara Steel Trading GmbH, Düsseldorf, Nemecko

                              Vyvážajúci výrobcovia v Rusku:

                                          —

                                          „Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron & Steel Works“ (ďalej len „PJSC MMK“ alebo „MMK“), Magnitogorsk

                                          —

                                          Novolipeck Steel, (ďalej aj ako „NLMK“), Lipeck

                                          —

                                          PAO Severstal, (ďalej len „Severstal“), Čerepovec

                              Prepojené oceliarske servisné stredisko/obchodník/dovozca v Únii:

                                          —

                                          SIA Severstal Distribution, Riga, Lotyšsko,

                              Prepojení obchodníci/dovozcovia z krajín mimo Únie:

                                          —

                                          NOVEX Trading (Swiss) SA (ďalej len „Novex“), Lugano, Švajčiarsko

                                          —

                                          MMK Steel Trade AG, Lugano, Švajčiarsko,

                                          —

                                          Severstal Export GmbH (ďalej len „SSE“), Lugano, Švajčiarsko

                              Vyvážajúci výrobca v Srbsku:

                                          —

                                          Zelezara Smederevo d.o.o., Smederevo, Srbsko

                              Prepojený dovozca v Únii:

                                          —

                                          Pikaro, s. r. o., Košice, Slovensko

                              Vyvážajúci výrobcovia na Ukrajine:

                                          Metinvest Group

                                                      —

                                                      Integrated Iron and Steel Works „Zaporizhstal“, PJSC, Záporožie, Ukrajina

                                                      —

                                                      Ilyich Iron and Steel Works of Mariupol, PJSC, Mariupoľ, Ukrajina (overený na diaľku z kancelárií spoločnosti Metinvest International SA, Ženeva, Švajčiarsko)

                                          Prepojený obchodník na Ukrajine:

                                                      —

                                                      Limited Liability Company Metinvest-SMC, LLC, Kyjev, Ukrajina

                              Prepojený obchodník z krajiny mimo Únie:

                                          —

                                          Metinvest International SA, Ženeva, Švajčiarsko

                              Prepojený dovozca v Únii:

                                          —

                                          Ferriera Valsider S.p.A, Vallese di Oppeano VR, Taliansko

                              Vyvážajúci výrobcovia v Brazílii:

                                          —

                                          ArcelorMittal Brasil S.A, Serra, Brazil

                                          —

                                          Companhia Siderúrgica Nacional, São Paulo, Brazília

                                          —

                                          Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais S.A., Belo Horizonte, Brazília

                              Prepojené oceliarske servisné stredisko/obchodník/dovozca v Únii:

                                          —

                                          Lusosider Aços Planos S.A, Lisabon, Portugalsko.

            1.6.   Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

                  (19)

                  Obdobie prešetrovania dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2015 do 30. júna 2016 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2013 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

            1.7.   Registrácia dovozov

                  (20)

                  Navrhovateľ predložil 11. októbra 2016 žiadosť o registráciu dovozu určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla z dotknutých krajín podľa článku 14 ods. 5 základného nariadenia. Dňa 21. novembra 2016 navrhovateľ v súvislosti so svojou žiadosťou o registráciu poskytol aktualizované údaje o dovoze. Po dôkladnej analýze žiadosti a podporných údajov Komisia dospela k záveru, že podmienky na registráciu boli splnené len v súvislosti s dovozom z Brazílie a Ruska.

                  (21)

                  Komisia preto 6. januára 2017 uverejnila vykonávacie nariadenie Komisie, ktorým sa od 6. januára 2017 zavádza povinnosť registrovať dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Brazílii a Rusku (3).

            1.8.   Ďalší postup

                  (22)

                  Komisia 4. apríla 2017 prostredníctvom informačného dokumentu (ďalej len „informačný dokument“) informovala všetky zainteresované strany, že bude pokračovať v prešetrovaní bez uloženia predbežných opatrení na dovoz dotknutého výrobku s pôvodom v dotknutých krajinách do Únie. Informačný dokument obsahoval základné skutočnosti a úvahy, na základe ktorých sa Komisia rozhodla pokračovať v prešetrovaní bez uloženia predbežných opatrení.

                  (23)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu zainteresované strany predložili svoje písomné podania s pripomienkami k informáciám a zisteniam, ktoré boli zverejnené. Zároveň boli vypočuté zainteresované strany, ktoré požiadali o vypočutie.

                  (24)

                  Dňa 4. mája 2017 bol navrhovateľ vypočutý za účasti úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach. Dňa 15 mája 2017 boli vypočutí dvaja ruskí vyvážajúci výrobcovia, konkrétne spoločnosť MMK a spoločnosť PAO Severstal. Konzorcium bolo vypočuté 1. júna 2017. Navrhovateľ bol druhýkrát vypočutý 8. júna 2017. Okrem toho sa 13. júna 2017 uskutočnilo vypočutie ukrajinského vyvážajúceho výrobcu, skupiny Metinvest Group.

                  (25)

                  Komisia pred tým, ako dospela ku konečnému rozhodnutiu, posúdila všetky ústne a písomné pripomienky k informačnému dokumentu, ktoré zainteresované strany predložili. Tieto pripomienky sa riešia v tomto nariadení.

                  (26)

                  Okrem toho Komisia požiadala používateľov, ktorí sa prihlásili vo fáze začatia konania, aby poskytli viac údajov o strojárenskom odvetví a iných odvetviach s cieľom presnejšie posúdiť možný vplyv opatrení na nadväzujúce odvetvia okrem odvetvia rúr a rúrok. Zároveň vyzvala zainteresované strany, aby sa vyjadrili k prípadnej vhodnej forme opatrení.

                  (27)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu sa prihlásilo ďalších 18 používateľov a požiadalo o registráciu ako zainteresované strany. Z 18 používateľov ich bolo ako zainteresovaná strana zaregistrovaných 17. Sedem z týchto 18 používateľov požiadalo o anonymitu, pretože sa obávali odvetných opatrení. Žiadosti sa vyhovelo v prípade šiestich z daných siedmich používateľov. Zostávajúci subjekt nebol zaregistrovaný ako zainteresovaná strana, pretože napriek niekoľkým upozorneniam neodôvodnil svoju žiadosť o anonymitu.

                  (28)

                  Komisia navyše pokračovala vo vyhľadávaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia. Na tento účel zaslala šiestim výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, 74 používateľom (vrátane členov konzorcia) a 12 združeniam používateľov dodatočné dotazníky za obdobie nasledujúce po období prešetrovania (ďalej len „obdobie po OP“).

                  (29)

                  Vyplnené dotazníky za obdobie po OP boli doručené od všetkých šiestich výrobcov z Únie a od 23 používateľov. Dve z 12 združení používateľov navyše poskytli dodatočné informácie. Okrem toho boli navrhovateľ, jeden výrobca z Únie (4) a vybraní používatelia (5) (najmä na základe geografického rozloženia) informovaní, že útvary Komisie overia príslušné údaje na mieste.

                  (30)

                  Následne bolo v období od 29. mája do 9. júna 2017 v priestoroch týchto zainteresovaných strán v Európskej únii vykonaných ďalších päť overovaní na mieste:

                              —

                              ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Nemecko (výrobca z Únie)

                              —

                              HUS Ltd, Plovdiv, Bulharsko (používateľ, člen konzorcia, ako sa uvádza v odôvodnení (8)

                              —

                              Technotubi SpA, Alfianello, Taliansko (používateľ, člen konzorcia)

                              —

                              taliansky používateľ, nie je členom konzorcia a požiadal o anonymitu

                              —

                              Eurofer

                  (31)

                  Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých Komisia plánovala uložiť konečné antidumpingové opatrenia. Po konečnom poskytnutí informácií mali takisto k dispozícii lehotu, počas ktorej mohli vzniesť námietky.

                  (32)

                  Po konečnom poskytnutí informácií 17. júla 2017 (ďalej len „konečné poskytnutie informácií“) sa 27. júla 2017 konalo ďalšie vypočutie navrhovateľa za účasti úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach. Počas tohto vypočutia združenie Eurofer poukázalo na niekoľko procedurálnych a vecných otázok.

                  (33)

                  Pokiaľ ide o procedurálne otázky, združenie Eurofer tvrdilo, že Komisia sa neriadila odporúčaniami úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach, ktoré vydal po vypočutí zo 4. mája 2017 [pozri odôvodnenie (24)]. Vo svojej správe z 23. júna 2017 úradník pre vypočutie vyjadril názor, že útvary by mali informovať o dumpingovom rozpätí a rozpätí ujmy predtým, ako sa vykoná test záujmu Únie „bez skutočných údajov použitých pri výpočtoch“ (6). Okrem toho naliehal na útvary Komisie, aby „zainteresovaným stranám poskytli záverečný dokument včas, pričom im poskytnú dostatok času na pripomienkovanie, najmenej 30 dní namiesto zvyčajných desiatich dní“ (7).

                  (34)

                  Komisia poznamenala, že odporúčania úradníka pre vypočutie jej boli doručené 23. júna 2017, čo bolo blízko dátumu konečného poskytnutia informácií (17. júla 2017). Pokiaľ ide o rozpätie ujmy, rozhodla sa, že poskytnutie prvotných údajov na konci júna bez príslušných výpočtov ako kroku navyše nemalo veľký význam, keďže zainteresované strany mali aj tak v blízkej budúcnosti dostať úplné výpočty o rozpätí ujmy v rámci úplného konečného poskytnutia informácií. Počas vypočutia, ktoré sa konalo 27. júla 2017, združenie Eurofer skutočne potvrdilo, že dostalo úplné informácie o rozpätí ujmy prostredníctvom všeobecného informačného dokumentu a že táto otázka sa stala irelevantnou. Pokiaľ ide o lehotu na predloženie pripomienok ku konečnému poskytnutiu informácií, v článku 20 ods. 5 základného nariadenia sa stanovuje, že námietky vznesené po konečnom poskytnutí informácií sa zohľadnia len vtedy, ak budú doručené „v lehote stanovenej pre jednotlivý prípad Komisiou, ktorá nesmie byť kratšia ako desať dní“. Konečné poskytnutie informácií bolo zainteresovaným stranám predložené 17. júla 2017 s lehotou na predloženie pripomienok 7. augusta 2017, t. j. troch týždňov. Hoci je táto lehota kratšia ako 30 dní, ktoré odporúča úradník pre vypočutie, poskytla dvakrát toľko času ako zákonné minimum. Komisia preto usúdila, že splnila podstatu odporúčania úradníka pre vypočutie, t. j. poskytla „dostatok času“ na užitočné pripomienky k dokumentu, v ktorom vo veľkej miere len zopakovala informácie, ktoré Komisia stranám poskytla už v informačnom dokumente zo 4. apríla [pozri odôvodnenie (22)].

                  (35)

                  Pokiaľ ide o vecné otázky vznesené pred úradníkom pre vypočutie, Komisia sa rozhodla, že sa nimi bude zaoberať v príslušných častiach tohto nariadenia uvedených ďalej, keďže boli opäť vznesené aj v písomných pripomienkach prijatých po konečnom poskytnutí informácií.

                  (36)

                  Dňa 3. augusta 2017 bol vypočutý iránsky vyvážajúci výrobca, konkrétne spoločnosť Mobarakeh Steel Company. Iránsky vyvážajúci výrobca vzniesol na vypočutí otázku administratívnej chyby, ku ktorej došlo pri výpočte dumpingu. Vyvážajúci výrobca vysvetlil, že niektoré hodnoty boli chybne zaokrúhlené, pravdepodobne z dôvodu ich dĺžky.

                  (37)

                  Komisia analyzovala toto tvrdenie a dospela k záveru, že pri výpočte dumpingu v prípade iránskeho vyvážajúceho výrobcu skutočne došlo k administratívnej chybe, ktorú bolo potrebné opraviť. Z tohto dôvodu sa výpočet dumpingu a výpočty na ňom založené museli prepočítať s týmto výsledkom: revidované dumpingové rozpätie a sadzba antidumpingového cla pre spoločnosť Mobarakeh Steel Company predstavovali 17,9 %, v dôsledku čoho revidovaná MDC, upravená o zvýšenie cien surovín, predstavovala 468,49 EUR za tonu.

                  (38)

                  Všetky strany boli o tejto revízii informované prostredníctvom dodatočného konečného poskytnutia informácií 4. augusta 2017 a boli vyzvané, aby sa k nemu vyjadrili.

                  (39)

                  Pred dosiahnutím konečného rozhodnutia Komisia posúdila všetky ústne a písomné pripomienky ku konečnému poskytnutiu informácií a dodatočnému konečnému poskytnutiu informácií, ktoré zainteresované strany predložili. Týmto pripomienkam sa venuje v tomto nariadení, pričom podľa potreby svoje zistenia pozmenila.

            2.   DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

      2.1.   Dotknutý výrobok

                  (40)

                  Ploché výrobky z ocele valcované za tepla sa vyrábajú valcovaním za tepla. Ide o proces tvarovania kovov, pri ktorom je teplý kov valcovaný jedným alebo viacerými pármi teplých valcov s cieľom zmenšiť a vyrovnať hrúbku, pričom teplota kovu presahuje jeho rekryštalizačnú teplotu. Môžu sa dodávať v rôznych formách: vo zvitkoch (olejovaných alebo neolejovaných, morených alebo nemorených), rezaných dĺžkach (plechy) alebo úzkych pásoch.

                  (41)

                  Existujú dve hlavné použitia plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla. Po prvé, ide o prvotný materiál na výrobu rôznych nadväzujúcich oceľových výrobkov s pridanou hodnotou, počínajúc plochými oceľovými výrobkami a potiahnutými výrobkami z ocele valcovanými za studena (8). Po druhé, využívajú sa ako priemyselný vstup, ktorý koncoví používatelia nakupujú pre rôznu škálu použití vrátane výstavby (výroba oceľových rúrok), stavby lodí, plynových kontajnerov, áut, tlakových nádob a energetických potrubí.

                  (42)

                  Komisia vylúčila nástrojovú oceľ a rýchloreznú oceľ z vymedzenia výrobku v antidumpingovom konaní týkajúcom sa dovozu určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (9).

                  (43)

                  Keďže v priebehu tohto konkrétneho prešetrovania neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa vymedzenia výrobku a podobného výrobku a s cieľom zabezpečiť rovnaké vymedzenie výrobku v rôznych konaniach, pokiaľ ide o určité ploché výrobky zo železa, z nelegovanej alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla, sa Komisia sa rozhodla vylúčiť z vymedzenia výrobku nástrojovú oceľ a rýchloreznú oceľ aj v tomto prípade.

                  (44)

                  Zainteresované strany boli o tomto vylúčení informované prostredníctvom informačného dokumentu. Komisii v tejto súvislosti neboli predložené žiadne pripomienky.

                  (45)

                  Dotknutý výrobok (ploché výrobky z ocele valcované za tepla) bol tak vymedzený ako výrobok, ktorý tvoria určité ploché valcované výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele, tiež vo zvitkoch (vrátane výrobkov „rezaných na dĺžku“ a „úzkych pásov“), po valcovaní za tepla už ďalej neupravené, a neplátované, nepokovované ani nepotiahnuté, s pôvodom v Brazílii, Iráne, Rusku a na Ukrajine.
                  Dotknutý výrobok nezahŕňa:

                              —

                              výrobky z nehrdzavejúcej ocele a kremíkovej elektrotechnickej ocele s orientovanou štruktúrou,

                              —

                              výrobky z nástrojovej ocele a rýchloreznej ocele,

                              —

                              výrobky, ktoré nie sú vo zvitkoch a nemajú vzory v reliéfe, s hrúbkou presahujúcou 10 mm a so šírkou 600 mm alebo väčšou, a

                              —

                              výrobky, ktoré nie sú vo zvitkoch a nemajú vzory v reliéfe, s hrúbkou 4,75 mm alebo väčšou, ale nepresahujúcou 10 mm, a so šírkou 2 050 mm alebo väčšou.

                        Dotknutý výrobok v súčasnosti patrí pod číselné znaky KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 a 7226 91 99.

            2.2.   Podobný výrobok

                  (46)

                  Z prešetrovania vyplynulo, že rovnaké základné fyzikálne vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia majú tieto výrobky:

                              a)

                              dotknutý výrobok,

                              b)

                              výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu dotknutých krajín,

                              c)

                              výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie.

                  (47)

                  Keďže neboli predložené žiadne pripomienky, Komisia potvrdila, že dotknutý výrobok vyrábaný a predávaný v dotknutých krajinách a výrobok vyrábaný a predávaný výrobným odvetvím Únie sú podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

            3.   DUMPING

      3.1.   Všeobecná metodika

                  (48)

                  Komisia v tomto oddiele uvádza všeobecnú metodiku, ktorú použila pri výpočtoch dumpingu. V opodstatnených prípadoch sú otázky špecifické pre určitú krajinu alebo spoločnosť týkajúce sa týchto výpočtov riešené ďalej v texte v oddieloch týkajúcich sa konkrétnych krajín.

            3.1.1.   Normálna hodnota

                  (49)

                  Komisia najprv preskúmala, či je celkový objem predaja na domácom trhu každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj na domácom trhu je reprezentatívny, ak celkový objem predaja na domácom trhu podobného výrobku nezávislým zákazníkom na domácom trhu jedného vyvážajúceho výrobcu predstavuje najmenej 5 % jeho celkového objemu predaja dotknutého výrobku na vývoz do Únie počas obdobia prešetrovania.
                  Normálna hodnota pre nereprezentatívne druhy (t. j. tie, ktorých predaj na domácom trhu predstavoval menej ako 5 % predaja na vývoz do Únie, alebo tie, ktoré sa vôbec nepredávali na domácom trhu) sa vypočítala na základe výrobných nákladov na druh výrobku a k tomu sa pripočítala suma na predajné, všeobecné a administratívne náklady a na zisky. V prípade predaja na domácom trhu v rámci bežného obchodovania sa pre dotknuté druhy výrobku použil zisk na druh výrobku. V prípade všetkých ostatných transakcií, ktoré sa neuskutočnili v rámci bežného obchodovania, sa použil priemerný zisk.
                  Komisia následne určila druhy výrobkov predávané na domácom trhu, ktoré boli totožné alebo porovnateľné s druhmi výrobkov predávanými na vývoz do Únie, a preskúmala, či bol predaj na domácom trhu každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu pre každý druh výrobku reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj určitého druhu výrobku na domácom trhu je reprezentatívny, ak celkový objem predaja tohto druhu výrobku na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas obdobia prešetrovania predstavuje najmenej 5 % celkového objemu predaja identického alebo porovnateľného druhu výrobku na vývoz do Únie.

                  (50)

                  Následne Komisia stanovila podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu pre každý druh výrobku počas obdobia prešetrovania s cieľom rozhodnúť, či má na výpočet normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia použiť skutočné ceny na domácom trhu.

                  (51)

                  Normálna hodnota bola založená na skutočnej cene jednotlivých druhov výrobku na domácom trhu bez ohľadu na to, či bol tento predaj ziskový, alebo nie, ak:

                              a)

                              objem predaja druhu výrobku, ktorý sa realizoval za čistú predajnú cenu rovnakú alebo vyššiu ako vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu výrobku, a

                              b)

                              vážený priemer predajných cien tohto druhu výrobku je rovnaký alebo vyšší ako jednotkové výrobné náklady.

                  (52)

                  Normálna hodnota je v tomto prípade vážený priemer cien všetkých predajov tohto druhu výrobku na domácom trhu počas obdobia prešetrovania.

                  (53)

                  Normálna hodnota je založená na skutočnej cene druhu výrobku na domácom trhu len pre ziskový predaj druhov výrobkov na domácom trhu počas obdobia prešetrovania, ak:

                              a)

                              objem ziskového predaja druhu výrobku predstavuje najviac 80 % celkového objemu predaja tohto druhu alebo

                              b)

                              vážený priemer cien tohto druhu výrobku je nižší ako jednotkové výrobné náklady.

                  (54)

                  Ak sa určitý druh podobného výrobku v rámci bežného obchodovania nepredával alebo sa predával v nedostatočnom objeme alebo ak sa určitý druh výrobku nepredával na domácom trhu v reprezentatívnom množstve, Komisia vytvorila normálnu hodnotu v súlade s článkom 2 ods. 3 a ods. 6 základného nariadenia.

                  (55)

                  Normálna hodnota bola vytvorená spočítaním týchto priemerných výrobných nákladov podobného výrobku každého jednotlivého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu počas obdobia prešetrovania:

                              a)

                              vážených priemerných predajných, všeobecných a administratívnych (ďalej len „PVA“) výdavkov, ktoré vznikli spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom pri predaji podobného výrobku na domácom trhu v bežnom obchode počas obdobia prešetrovania, a

                              b)

                              váženého priemerného zisku, ktorý každý jednotlivý spolupracujúci vyvážajúci výrobca získal pri predaji podobného výrobku na domácom trhu v rámci bežného obchodovania počas obdobia prešetrovania.

            3.1.2.   Vývozná cena

                  (56)

                  Vyvážajúci výrobcovia vyvážali do Únie priamo nezávislým zákazníkom alebo prostredníctvom prepojených spoločností, ktoré pôsobili ako obchodníci a/alebo dovozcovia.

                  (57)

                  Keď vyvážajúci výrobca vyvážal dotknutý výrobok priamo nezávislým zákazníkom v Únii, a to aj prostredníctvom obchodníkov, vývozná cena bola v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia stanovená na základe cien, ktoré boli skutočne zaplatené alebo ktoré boli splatné za dotknutý výrobok pri predaji na vývoz do Únie.

                  (58)

                  Ak vyvážajúci výrobca predával dotknutý výrobok na vývoz do Únie prostredníctvom prepojenej spoločnosti, ktorá vystupovala ako dovozca, vývozná cena bola vytvorená na základe ceny, za ktorú sa dovážaný výrobok prvýkrát ďalej predal nezávislým zákazníkom v Únii v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. Vývozná cena bola tiež vytvorená v súlade s týmto článkom, ak sa dotknutý výrobok nepredal ďalej v stave, v akom bol dovezený. V tomto prípade sa cena upravila s cieľom zohľadniť všetky náklady vzniknuté medzi dovozom a ďalším predajom vrátane PVA výdavkov a zisku.

            3.1.3.   Porovnanie

                  (59)

                  Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu vyvážajúcich výrobcov na základe cien zo závodu.

                  (60)

                  Ak to bolo odôvodnené potrebou zabezpečiť spravodlivé porovnanie, Komisia v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien.

            3.2.   Brazília

                  (61)

                  V priebehu obdobia prešetrovania bolo v Brazílii päť vyvážajúcich výrobcov. Po výbere vzorky jedna vyvážajúca spoločnosť, Aperam Inox América do Sul S.A., vysvetlila Komisii, že omylom ohlásila predaj do Afriky, ktorý bol len v tranzite cez Úniu, ako vývozný predaj do Únie. Počas obdobia prešetrovania preto nemala žiadny vývoz dotknutého výrobku do Únie. Vysvetlila tiež, že má majetkové podiely spoločne so spoločnosťou ArcelorMittal Brasil S.A (ďalej len „AMB“). Na základe tejto informácie sa Komisia rozhodla, že bude tieto dve spoločnosti považovať za prepojené spoločnosti.
                  Spoločnosti Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais S.A. (ďalej len „Usiminas“) a Companhia Siderúrgica Nacional (ďalej len „CSN“) majú tiež majetkové podiely spoločne. Spoločnosť Usiminas tvrdila, že by sa mali považovať za neprepojené spoločnosti, pretože v súčasnosti prebieha pred brazílskym orgánom na ochranu hospodárskej súťaže konanie, ktoré bráni spoločnosti CSN uplatňovať akékoľvek práva vo vzťahu k spoločnosti Usiminas. Komisia overila toto tvrdenie a dôkazy poskytnuté spoločnosťou Usiminas a dospela k záveru, že spoločnosť CSN nemohla uplatňovať svoje práva vo vzťahu k spoločnosti Usiminas. Komisia toto tvrdenie prijala a tieto spoločnosti považovala za neprepojené. Ani jedna z týchto dvoch spoločností nevzniesla námietku, keď Komisia v dokumente informovala spoločnosti o svojom rozhodnutí neuložiť žiadne predbežné opatrenia. Rozhodnutie o tom, či sú tieto dve spoločnosti prepojené alebo nie, sa môže v následných revíznych prešetrovaniach zmeniť v prípade, že by brazílsky orgán na ochranu hospodárskej súťaže v budúcnosti rozhodol inak.

                  (62)

                  Všetci vyvážajúci výrobcovia predávali podobný výrobok na domácom trhu priamo, ako aj prostredníctvom prepojených a neprepojených obchodníkov. Väčšina predaného podobného výrobku bola ďalej spracovaná na výrobok, ktorý buď zostal podobným výrobkom, alebo sa stal iným nadväzujúcim výrobkom.

                  (63)

                  Spoločnosť Usiminas vyvážala dotknutý výrobok do Únie priamo nezávislým zákazníkom. Ostatní dvaja vyvážajúci výrobcovia väčšinou vyvážali nespracované (nerezané) zvitky do Únie, ktoré sa buď ďalej predávali, alebo ich ďalej spracúvala prepojená spoločnosť v Únii.

            3.2.1.   Normálna hodnota

                  (64)

                  Normálna hodnota troch vyvážajúcich výrobcov bola stanovená podľa všeobecnej metodiky uvedenej v oddiele 3.1.1.

                  (65)

                  V prípade troch vyvážajúcich výrobcov bola normálna hodnota založená na domácej cene 14 %, 35 % a 91 % druhov výrobkov vyvážaných do Únie, ktoré predstavovali 54 %, 78 % a 99 % objemu predaja na vývoz do Únie. Normálna hodnota bola pri zostávajúcich typoch výrobkov vytvorená tak, ako sa uvádza v odôvodneniach (54) a (55).

                  (66)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu spoločnosť Usiminas tvrdila, že suma PVA nebola vypočítaná na úrovni cien zo závodu a že niektoré náklady nesúviseli s dotknutým výrobkom, a preto mali byť vylúčené zo sumy PVA.

                  (67)

                  Komisia prijala toto tvrdenie a zodpovedajúcim spôsobom opravila výšku PVA.

                  (68)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu spoločnosť CSN tvrdila, že na stanovenie sumy PVA sa mala použiť posledná verzia tabuľky PVA, ktorá bola predložená počas overovania na mieste. Táto verzia by bola presnejšia, pretože niektoré náklady súvisiace s vývozom boli pridelené len na predaj na vývoz a nie na predaj na domácom trhu.

                  (69)

                  Komisia toto tvrdenie zamietla, pretože metóda prideľovania podľa poslednej verzie tabuľky PVA, ktorú spoločnosť predložila, nemohla byť overená, keďže bola poskytnutá až na konci overovania na mieste. Namiesto toho Komisia vypočítala sumu PVA na základe predchádzajúcej verzie, ktorá bola predložená počas overovania na mieste a ktorá mohla byť overená. Táto verzia však obsahovala niekoľko chýb, ktoré Komisia manuálne opravila a oznámila spoločnosti CSN. Spoločnosť CSN sa k týmto informáciám ďalej nevyjadrila. Komisia pri výpočte nepridelila vývozné náklady na predaj na domácom trhu. Metódu prideľovania, ktorú Komisia použila, spoločnosť CSN nespochybnila.

            3.2.2.   Vývozná cena

                  (70)

                  Vývozná cena troch vyvážajúcich výrobcov bola stanovená podľa všeobecnej metodiky uvedenej v oddiele 3.1.2.

                  (71)

                  V prípade spoločnosti Usiminas, ktorá predávala dotknutý výrobok priamo nezávislým zákazníkom v Únii, bola vývozná cena stanovená v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.

                  (72)

                  Ostatní dvaja vyvážajúci výrobcovia predávali dotknutý výrobok Únii prostredníctvom prepojených strán. Aj v prípade týchto vyvážajúcich výrobcov však bola vývozná cena stanovená v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, pretože Komisia mohla overiť, či ceny medzi prepojenými stranami boli nezávislé a odrážali trhové ceny.

            3.2.3.   Porovnanie

                  (73)

                  Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu vyvážajúcich výrobcov na základe cien zo závodu.

                  (74)

                  V prípadoch, keď to odôvodňovala potreba zabezpečenia spravodlivého porovnania, Komisia v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu o rozdiely, ktoré ovplyvňovali cenu a porovnateľnosť cien. Úpravy zohľadňovali náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie a pomocné náklady (v rozmedzí od 3,4 % do 4,6 % z čistého obratu), zľavy, rabaty a množstvá (v rozmedzí od 0,2 % do 3,5 % z čistého obratu) a úverové náklady (v rozmedzí od 1,8 % do 2,3 % z čistého obratu).

                  (75)

                  Všetci vyvážajúci výrobcovia požiadali na základe článku 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia o úpravu v súvislosti so systémom na vrátenie cla s tvrdením, že existencia systému na vrátenie cla pri určitých surovinách by znamenala, že na rozdiel od predaja na vývoz by celý ich predaj na domácom trhu zahŕňal nepriamu daň.

                  (76)

                  Vyvážajúci výrobcovia však neboli schopní preukázať, že samotná existencia systému na vrátenie cla by ovplyvňovala porovnateľnosť cien. Okrem toho počas overovania na mieste vyvážajúci výrobcovia potvrdili, že systém vrátenia cla nemá vplyv na predajnú cenu. Táto žiadosť preto nemohla byť prijatá.

                  (77)

                  Spoločnosť Usiminas požiadala na základe článku 2 ods. 10 písm. d) bodu i) základného nariadenia o úpravu zohľadňujúcu úroveň obchodu s argumentom, že všetky jeho predaje na domácom trhu boli pre koncových používateľov, pričom všetky jeho predaje na vývoz do Únie boli pre prepojených alebo neprepojených obchodníkov.

                  (78)

                  Vyvážajúci výrobca však nemohol preukázať žiadne trvalé a zrejmé rozdiely v cenách na rôznych obchodných úrovniach na domácom alebo vývoznom trhu. Táto žiadosť preto nemohla byť prijatá.

                  (79)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu spoločnosť Usiminas tvrdila, že pri vytváraní normálnej hodnoty by sa mala odpočítať aj úprava zohľadňujúca úverové náklady.

                  (80)

                  Komisia žiadosť zamietla, pretože úprava zohľadňujúca úverové náklady predstavuje úpravu skutočných cien, ktorá odráža dohodnuté úverové obdobie bez ohľadu na skutočný dátum platby. Ide o čistú úpravu cien, ktorá nie je opodstatnená pri vytváraní normálnej hodnoty.

            3.2.4.   Dumpingové rozpätie

                  (81)

                  V prípade vyvážajúcich výrobcov Komisia porovnala vážený priemer normálnej hodnoty každého druhu podobného výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu dotknutého výrobku v súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia.

                  (82)

                  Vo svojich pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií spoločnosť CSN tvrdila, že revidované hodnoty CIF použité na výpočet rozpätia predaja pod cenu by sa mali použiť aj na výpočet dumpingového rozpätia. Tvrdenie bolo prijaté a výpočet dumpingu bol zodpovedajúcim spôsobom upravený.

                  (83)

                  Vážený priemer dumpingového rozpätia pre spolupracujúcich výrobcov nezaradených do vzorky sa vypočítalo v súlade s článkom 9 ods. 6 základného nariadenia. Toto rozpätie sa stanovilo na základe rozpätí určených pre troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.

                  (84)

                  Úroveň spolupráce v Brazílii bola vysoká, keďže vývoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavoval počas obdobia prešetrovania takmer 100 % celkového brazílskeho vývozu do Únie. Komisia sa preto rozhodla určiť dumpingové rozpätie pre celú krajinu uplatniteľné na všetky ostatné spoločnosti na rovnakej úrovni, ako je úroveň stanovená pre spoločnosť zaradenú do vzorky s najvyšším dumpingovým rozpätím, t. j. spoločnosť Usiminas.

                  (85)

                  Dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:

                              Spoločnosť

                              Dumpingové rozpätie

                              ArcelorMittal Brasil S.A.

                              16,3 %

                              Aperam Inox América do Sul S.A.

                              16,3 %

                              Companhia Siderúrgica Nacional

                              73,0 %

                              Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais S.A.

                              65,9 %

                              Iná spolupracujúca spoločnosť (Gerdau Açominas S.A.)

                              49,3 %

                              Všetky ostatné spoločnosti

                              73,0 %

            3.3.   Irán

                  (86)

                  V Iráne existuje len jeden vyvážajúci výrobca dotknutého výrobku, ktorý v rámci tohto prešetrovania poskytol plnú spoluprácu. Väčšina jeho predajov do Únie predstavovala priamy predaj nezávislým kupujúcim, ale niektoré predaje sa uskutočnili prostredníctvom prepojeného obchodníka so sídlom v Nemecku.

            3.3.1.   Normálna hodnota

                  (87)

                  Normálna hodnota jediného vyvážajúceho výrobcu bola stanovená podľa všeobecnej metodiky uvedenej vyššie v oddiele 3.1.1. V dôsledku toho sa normálna hodnota pre 61 % druhov výrobkov, ktoré predstavujú 67 % objemu vyvážaného vyvážajúcim výrobcom do Únie, zakladala na domácej cene v bežnom obchodovaní. Pre zvyšné druhy výrobkov bola normálna hodnota vytvorená. Ak však vážená priemerná cena druhu výrobku bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota bola vytvorená v súlade s metodikou uvedenou v odôvodnení (55).

                  (88)

                  Vyvážajúci výrobca tiež tvrdil, že Komisia použila na test bežného obchodovania a vytvorenie normálnej hodnoty nesprávny pomer PVA výdavkov. Naozaj išlo o chybu v zaokrúhľovaní, ktorá bola následne opravená. Táto zmena nemala žiadny vplyv na dumpingové rozpätia stanovené v odôvodnení (98).

            3.3.2.   Vývozná cena

                  (89)

                  Vývozná cena bola stanovená podľa všeobecnej metodiky uvedenej v oddiele 3.1.2., a najmä podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia.

            3.3.3.   Porovnanie

                  (90)

                  Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu zo závodu jediného vyvážajúceho výrobcu.

                  (91)

                  V prípadoch, keď to odôvodňovala potreba zabezpečenia spravodlivého porovnania, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu o rozdiely, ktoré ovplyvňovali cenu a porovnateľnosť cien. Úpravy zohľadňovali náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie a pomocné náklady (v rozmedzí od 1 % do 3 %), balenie (v rozmedzí od 0 % do 1 %), úverové náklady (v rozmedzí od 1 % do 3 %), provízie (v rozmedzí od 0,1 % do 2 %), iné zľavy (v rozmedzí od 0 % do 0,5 %) a ostatné faktory (v rozmedzí od 0 % do 1 %). V súlade s článkom 2 ods. 10 písm. i) sa vykonala aj úprava zohľadňujúca predaj na vývoz prostredníctvom prepojeného obchodníka v Únii (v rozmedzí od 2 % do 6 %).

                  (92)

                  Vo svojich pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií navrhovateľ tvrdil, že tieto úpravy sa zdajú byť vysoké, a vyzval Komisiu, aby poskytla ďalšie vysvetlenie týchto úprav. Komisia nemôže poskytnúť bližšie informácie týkajúce sa týchto úprav bez zverejnenia obchodných dôverných informácií. Všetky tieto úpravy Komisia analyzovala a overila v súlade so svojou povinnosťou podľa článku 9 ods. 6 základného nariadenia.

                  (93)

                  Vyvážajúci výrobca vo svojich pripomienkach k informačnému dokumentu tvrdil, že Komisia pri vytváraní normálnej hodnoty neodpočítala náhrady nákladov. Toto tvrdenie je vecne nesprávne, pretože Komisia tieto náhrady odpočítala. Vyvážajúci výrobca zopakoval toto tvrdenie vo svojich pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií. Komisia vysvetlila vyvážajúcemu výrobcovi svoju metodiku v tomto bode a neboli jej predložené žiadne ďalšie pripomienky.

                  (94)

                  Pri posudzovaní náhrad Komisia preskúmala dôkazy týkajúce sa úpravy založenej na systéme na vrátenie cla. Z dôkazov, ktoré má Komisia k dispozícii, vyplýva, že hoci vyvážajúcemu výrobcovi bolo podľa jeho tvrdenia vrátené clo, neexistujú žiadne dôkazy, že by vôbec nejaké clo niekedy zaplatil, pretože podľa informácií, ktoré predložil vyvážajúci výrobca, všetky hlavné suroviny získal na domácom trhu. Clo teda nebolo „na ťarchu […] materiálov do [výrobku] manuálne začlenených“ v zmysle článku 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia, čo je podmienkou vykonania úpravy. Takáto úprava sa preto neuskutočnila.

            3.3.4.   Dumpingové rozpätie

                  (95)

                  Komisia porovnala váženú priemernú normálnu hodnotu každého druhu podobného výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu dotknutého výrobku v súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia.

                  (96)

                  Vo svojich pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií vyvážajúci výrobca poukázal na administratívnu chybu pri výpočte dumpingu. Komisia opravila administratívnu chybu spôsobenú zbytočným zaokrúhľovaním určitých dlhých hodnôt a zodpovedajúcim spôsobom zmenila svoj výpočet. Všetky zainteresované strany boli o tejto zmene informované v rámci dodatočného konečného poskytnutia informácií.

                  (97)

                  Úroveň spolupráce v Iráne bola veľmi vysoká, keďže vývoz spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu počas obdobia prešetrovania predstavoval približne 100 % celkového vývozu do Únie. Komisia na tomto základe určila dumpingové rozpätie pre celú krajinu na rovnakej úrovni ako pre jediného vyvážajúceho výrobcu.

                  (98)

                  Dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:

                              Spoločnosť

                              Dumpingové rozpätie

                              Mobarakeh Steel Company

                              17,9 %

                              Všetky ostatné spoločnosti

                              17,9 %

                  (99)

                  Vo svojich pripomienkach k informačnému dokumentu navrhovateľ tvrdil, že dumpingové rozpätie vypočítané na základe údajov, ktoré zozbieral, bolo výrazne vyššie. Zainteresovaná strana vyzvala Komisiu, aby poskytla ďalšie podrobnosti o spôsobe výpočtu dumpingového rozpätia pre Irán.

                  (100)

                  Komisia založila svoj výpočet na skutočných údajoch spoločností, ktoré boli overené na mieste. Dotknutá zainteresovaná strana nemala prístup k tejto úrovni informácií, čím možno potenciálne tento rozpor vysvetliť. Komisia nemôže poskytnúť ďalšie podrobnosti týkajúce sa výpočtu bez toho, aby zverejnila obchodné dôverné informácie vyvážajúceho výrobcu.

                  (101)

                  Vo svojich pripomienkach k dodatočnému konečnému poskytnutiu informácií navrhovateľ požiadal o ďalšie informácie o tejto administratívnej chybe pri zaokrúhľovaní, pričom poukázal na to, že zníženie úrovne dumpingového rozpätia o 5 percentuálnych bodov pravdepodobne nebolo spôsobené chybou zaokrúhľovania.

                  (102)

                  Komisia nemôže zverejniť podrobný výpočet dumpingu inej ako priamo zainteresovanej strane, pretože by tým zverejnila obchodné dôverné informácie. Ako bolo vysvetlené v odôvodnení (96), chyba sa týkala zbytočného zaokrúhlenia určitých dlhých hodnôt s viac ako 13 číslicami (napríklad namiesto hodnoty 112 769 871 468,69 bola vo výpočte nesprávne použitá hodnota 1,13). Takéto dlhé hodnoty sa týkali najdôležitejších vývozných transakcií prepočítaných na miestnu iránsku menu na účely výpočtu dumpingu. Dumpingové rozpätie sa preto znížilo o 5,1 percentuálneho bodu.

            3.4.   Rusko

                  (103)

                  V Rusku existujú traja vyvážajúci výrobcovia dotknutého výrobku, ktorí v rámci tohto prešetrovania poskytli plnú spoluprácu. Ich dovoz predstavuje takmer celkový objem všetkých dovozov dotknutého výrobku z Ruska do Únie počas obdobia prešetrovania.

            3.4.1.   Normálna hodnota

                  (104)

                  Normálna hodnota všetkých troch vyvážajúcich výrobcov bola stanovená podľa všeobecnej metodiky uvedenej v oddiele 3.1.1. V dôsledku toho sa normálna hodnota pre väčšinu druhov výrobkov vyvážaných do Únie v prípade všetkých troch vyvážajúcich výrobcov zakladala na domácej cene (76 % predstavovalo 98,9 % vyvezeného množstva, 49 % predstavovalo 86,7 % vyvezeného množstva a 73 % predstavovalo 96,6 % vyvezeného množstva).

                  (105)

                  Normálna hodnota pre ostatné druhy bola vytvorená podľa metodiky uvedenej v odôvodneniach (54) a (55), a to buď preto, že neexistoval predaj na domácom trhu, alebo preto, že predajné množstvá na domácom trhu boli príliš malé na to, aby boli považované za reprezentatívne (menej ako 75 t na druh výrobku).

            3.4.2.   Vývozná cena

                  (106)

                  Vyvážajúci výrobcovia vyvážali do Únie buď priamo prostredníctvom prepojených dovozcov v Únii, alebo prostredníctvom prepojených obchodníkov/dovozcov so sídlom vo Švajčiarsku. Prepojené spoločnosti vo Švajčiarsku nakúpili dotknutý výrobok od vyvážajúcich výrobcov a ďalej ho predávali do Únie a iných krajín.

                  (107)

                  Vývozná cena bola stanovená podľa všeobecnej metodiky uvedenej v oddiele 3.1.2.

                  (108)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu spoločnosť Severstal napadla uplatniteľnosť úprav PVA výdavkov a zisku podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia v prípade predaja prostredníctvom jej prepojeného švajčiarskeho obchodníka/dovozcu, spoločnosti SSE.

                  (109)

                  Podľa jej názoru sú úpravy vhodné iba na základe špecifickom pre transakcie, a to pri transakciách, kde si podmienky predaja vyžadujú, aby bol výrobok dodaný po colnom konaní, t. j. transakcie, kde prepojená strana koná ako dovozca. Pri väčšine predajov prostredníctvom prepojeného obchodníka/dovozcu vo Švajčiarsku sa však v dodacích podmienkach nevyžaduje, aby obchodník/dovozca vo Švajčiarsku tovar preclil. Spoločnosť Severstal zároveň tvrdila, že jej prepojení obchodníci/dovozcovia so sídlom vo Švajčiarsku by sa mali považovať za súčasť vývoznej siete výrobcu a nie za dovozcov.

                  (110)

                  Komisia toto tvrdenie zamietla. Prešetrovaním sa zistilo, že spoločnosť SSE počas obdobia prešetrovania vykonávala dovozné funkcie v súvislosti s predajom dotknutého výrobku. Jednotlivými pravidlami Incoterms (CIF, CFR, FOB, DAP alebo CIF) sa nemení skutočnosť, že spoločnosť SSE pôsobila ako prepojený dovozca na trh Únie. Keďže obchodník/dovozca je prepojený s vyvážajúcim výrobcom, z článku 2 ods. 9 základného nariadenia vyplýva, že údaje takéhoto obchodníka/dovozcu sú nespoľahlivé, a preto bola úprava opodstatnená.

                  (111)

                  Komisia navyše konštatovala, že spoločnosť SSE nemožno považovať za súčasť vývoznej siete výrobcu. Medzi materskou spoločnosťou a dcérskou spoločnosťou vo Švajčiarsku neexistuje výhradný vzťah, pokiaľ ide o predaj do EÚ. Prešetrovaním sa zistilo, že v rámci skupiny existovali aj iné oddelenia predaja, ktoré sa zaoberali vývozom do EÚ. Materská spoločnosť v Rusku predovšetkým udržiavala pre dotknutý výrobok tri rôzne vývozné kanály do EÚ, a to priamy predaj, predaj prostredníctvom prepojeného servisného strediska v Lotyšsku a predaj prostredníctvom svojho prepojeného obchodníka/dovozcu vo Švajčiarsku.

                  (112)

                  Komisia preto dospela k záveru, že v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia by sa mali vykonať úpravy PVA a zisk v prípade všetkých druhov predajných transakcií prostredníctvom prepojeného švajčiarskeho obchodníka/dovozcu.

                  (113)

                  Po poskytnutí informácií spoločnosť Severstal zopakovala svoj dôrazný nesúhlas s uplatňovaním článku 2 ods. 9 základného nariadenia zo strany Komisie. Okrem toho tvrdila, že Komisia s ňou v porovnaní s ostatnými vyvážajúcimi výrobcami s prepojenými dovozcami/obchodníkmi v rámci Únie alebo mimo nej zaobchádzala inak.

                  (114)

                  Komisia potvrdila svoj prístup, že s prepojenými obchodníkmi/dovozcami možno zaobchádzať podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia, ak vykonávajú dovozné funkcie, aj keď sa nachádzajú mimo Únie. Ako sa uvádza v odôvodnení (110), to bol prípad spoločnosti SSE, zatiaľ čo situácia prepojených obchodníkov/dovozcov iných vyvážajúcich výrobcov bola odlišná v závislosti od rôznych funkcií každej spoločnosti.

                  (115)

                  Okrem toho spoločnosť Severstal spochybnila rozhodnutie Komisie, že spoločnosť SSE nemožno považovať za súčasť jej vyvážajúcej siete. Podľa Komisie však základné tvrdenia spoločnosti Severstal, ako je plná kontrola spoločnosti SSE materskou spoločnosťou a pridelenie ziskov a strát materskej spoločnosti, neprevážili faktory uvedené v odôvodnení (111), ktoré svedčia o opaku. Spoločnosť SSE preto nemožno považovať za interné oddelenie vývozu spoločnosti Severstal.

                  (116)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu vyvážajúci výrobca NLMK takisto spochybnil uplatniteľnosť úprav z dôvodu PVA výdavkov a zisku podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia v prípade predaja prostredníctvom jeho švajčiarskej dcérskej spoločnosti Novex.

                  (117)

                  Tvrdil, že spoločnosť Novex nevystupovala ako prepojený dovozca, keďže nedovážala dotknutý výrobok do Únie. Keďže na uplatnenie článku 2 ods. 9 je potrebné, aby prepojená strana vystupovala ako dovozca, na vývoznú cenu spoločnosti Novex sa nemôže uplatniť žiadna úprava na základe článku 2 ods. 9

                  (118)

                  Na podporu tohto tvrdenia spoločnosť NLMK tvrdila, že na vývozných trhoch systematicky predáva výrobky zo železa a ocele prostredníctvom dvoch prepojených obchodníkov, a to spoločnosti Novex vo Švajčiarsku a spoločnosti Novexco (Cyprus) Limited na Cypre. Spoločnosť Novex je zodpovedná za predaj na vývoz do Únie, zatiaľ čo spoločnosť Novexco predáva do ostatných krajín sveta. Tieto spoločnosti vystupujú ako oddelenie predaja na vývoz spoločnosti NLMK a v rámci skupiny NLMK neexistuje žiadna ďalšia funkcia alebo oddelenie, ktoré by boli zodpovedné za predaj na vývoz. Neexistuje žiadny priamy predaj výrobkov zo železa a ocele spoločnosťou NLMK.

                  (119)

                  Spoločnosti Novex a Novexco sú 100 % dcérskymi spoločnosťami spoločnosti NLMK, ktorým NLMK zverila svoju funkciu predaja na vývoz, a to nielen pokiaľ ide o dotknutý výrobok, ale aj pokiaľ ide o celé portfólio výrobkov spoločnosti NLMK. Tieto dve prepojené spoločnosti podliehajú hospodárskej kontrole spoločnosti NLMK, a to tak z hľadiska kapitálovej štruktúry skupiny NLMK, ako aj z hospodárskeho hľadiska. Dôležité je, že spoločnosti Novex a Novexco uvádzajú na trh iba výrobky, ktoré pochádzajú z ich prepojených spoločností v rámci skupiny NLMK. Nevykonávajú teda samostatnú hospodársku činnosť, ktorá by sa mohla vykonávať nezávisle mimo skupiny NLMK.

                  (120)

                  Hoci všetky predaje výrobkov zo železa a ocele na vývoz spoločnosti NLMK sa uskutočňujú prostredníctvom spoločností Novex a Novexco, tieto prepojené spoločnosti zvyčajne nevystupujú ako dovozcovia týchto výrobkov v EÚ alebo iných krajinách, s výnimkou výrobkov z elektrickej ocele s orientovanou štruktúrou, ktoré sa predávajú za dodacích podmienok DDP. Všetky ostatné predaje na vývoz uskutočnené spoločnosťami Novex a Novexco sú založené na dodacích podmienkach, v rámci ktorých nevystupujú ako dovozcovia vo vzťahu k dotknutým výrobkom zo železa a ocele.

                  (121)

                  Podľa spoločnosti NLMK preto spoločnosť Novex nemôže byť kvalifikovaná ako „dovozca“ dotknutých výrobkov, keďže tovar nepreclila alebo nevykonávala iné funkcie dovozcu.

                  (122)

                  Okrem toho spoločnosť NLMK tvrdila, že zamestnanci spoločnosti Novex sa zúčastňujú na výbore pre strategické plánovanie predaja skupiny NLMK a vzhľadom na svoje znalosti o vývozných trhoch prispievajú k plánovaniu predaja a tvorbe cien skupiny. Spoločnosť NLMK je teda nielen plne informovaná o cene spoločnosti Novex prvému neprepojenému zákazníkovi, ale túto cenu stanovujú zamestnanci spoločností NLMK a Novex spoločne. V odvetví dotknutého výrobku sú navyše hlavnými zákazníkmi, prinajmenšom v prípade vývozu spoločnosti NLMK do Únie, obchodné spoločnosti, ktoré s cieľom optimalizovať náklady radšej preclievajú tovar samy. Nákup dotknutého výrobku za podmienok FOB, prístav vývozu alebo CIF navyše umožňuje obchodným spoločnostiam v krátkom čase predať náklad na akékoľvek miesto určenia, ktoré ponúka najlepšiu cenu, pričom toto miesto určenia sa nemusí nevyhnutne nachádzať v Únii. Z tohto dôvodu pre obchodníkov nemá veľký význam, aby dodávateľ preclil výrobok do Únie.

                  (123)

                  Stručne povedané, spoločnosť NLMK usúdila, že hoci sa výrobky z elektrickej ocele s orientovanou štruktúrou väčšinou dodávajú priamo spracovateľom, ostatné výrobky zo železa a ocele sa väčšinou dodávajú neprepojeným obchodníkom v Únii. Rozdiely medzi zákazníkmi majú za následok rozdiely v dohodnutých podmienkach Incoterms a zodpovedajúcej úlohe, ktorú zohrávajú spoločnosti Novex a Novexco. Podľa spoločnosti NLMK preto situácia zistená pri prešetrovaní obchodovania s výrobkami z elektrickej ocele s orientovanou štruktúrou nezodpovedá skutočnej úlohe, ktorú spoločnosť Novex zohrávala v súvislosti s dotknutým výrobkom alebo iným výrobkom zo železa a ocele. Spoločnosť NLMK dospela k záveru, že spoločnosť Novex by sa mala považovať za interné oddelenie predaja spoločnosti NLMK.

                  (124)

                  Komisia pripomenula, že pri posudzovaní toho, či sa výrobca a prepojený obchodník majú považovať za jediný hospodársky subjekt a prepojený obchodník za interné oddelenie predaja výrobcu alebo nie, je potrebné posúdiť všeobecné funkcie prepojeného obchodníka, a teda zohľadniť aj činnosti týkajúce sa iných výrobkov ako dotknutého výrobku (10).

                  (125)

                  Hoci sa pri prešetrovaní potvrdilo, že spoločnosť Novex v období prešetrovania nevykonávala dovozné funkcie v súvislosti s dotknutým výrobkom, na účely tohto konania je potrebné uviesť niekoľko skutočností týkajúcich sa kvalifikácie spoločnosti Novex. Spoločnosť Novex vznikla ako obchodník podľa švajčiarskeho práva (11). Podľa stanov spoločnosti je jej cieľom nákup, predaj, distribúcia a obchodovanie s oceľovými výrobkami a surovinami vo Švajčiarsku a v zahraničí. Neexistuje žiadne formálne obmedzenie, pokiaľ ide o dodávateľov výrobkov, s ktorými sa má obchodovať. Navyše spoločnosti NLMK a Novex podpísali komplexné rámcové zmluvy, ktoré upravujú predaj a nákup medzi stranami. Týmito zmluvami sa napríklad zavádzajú podrobné postupy pre reklamácie tovaru, ktorý nespĺňa podmienky, stanovujú sa v nich sankcie v prípade oneskorenia platby alebo dodania tovaru, ako aj rozhodcovské konania vedené treťou stranou v prípade sporov. Komisia ďalej poznamenala, že hlavnými činnosťami spoločnosti Novex podľa jej finančných výkazov za rok 2015 je obchodovanie s oceľou vrátane výnosových činností a že významná časť jej nákupov ocele sa realizovala od spoločností v skupine NLMK.

                  (126)

                  Okrem toho spoločnosť NLMK vo svojom podaní zo 7. júna 2017 uznala, že v prípade výrobkov z elektrickej ocele s orientovanou štruktúrou spoločnosť Novex vystupuje ako prepojený dovozca, čo potvrdzuje záver, že spoločnosť Novex neplní funkciu interného oddelenia predaja spoločnosti NLMK.

                  (127)

                  Z týchto dôvodov Komisia dospela k záveru, že spoločnosť Novex nebola integrovaným a vnútorným obchodným oddelením spoločnosti NLMK, na základe čoho by tieto dva právne subjekty bolo možné považovať za jeden hospodársky subjekt, ale spoločnosť Novex vystupovala skôr ako agent pracujúci na báze provízií v zmysle článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia.

                  (128)

                  Po konečnom poskytnutí informácií spoločnosť NLMK zopakovala svoje tvrdenie, že ona a jej prepojený obchodník Novex tvoria jediný hospodársky subjekt. Mala pocit, že Komisia nezohľadnila ekonomickú realitu vzťahov medzi týmito dvoma subjektmi. Kritizovala najmä to, že prístup Komisie k spoločnosti Novex bol formalistický a teoretický. Spoločnosť Novex nebola registrovaná ako obchodná spoločnosť a chýbajúce formálne vymedzenie nebolo dôležité, pretože v skutočnosti nezískavala prostriedky z iných zdrojov. Okrem toho, aj keby existovala medzi spoločnosťami NLMK a Novex zmluva, medzi týmito dvoma subjektmi by existovala účinná solidarita. Výsledky spoločnosti Novex boli údajne plne konsolidované v účtovníctve skupiny.

                  (129)

                  Komisia tieto tvrdenia zamietla. Na účely posúdenia vzťahu medzi spoločnosťami Novex a NLMK nemožno existenciu rámcovej zmluvy upravujúcej predaj a nákup medzi týmito dvoma subjektmi zamietnuť ako teoretickú alebo formalistickú. Svedčí skôr o tom, že oba subjekty majú rôzne funkcie a že medzi nimi neexistuje žiadny vzťah podriadenosti. Navyše je nezvyčajné, aby interné oddelenie predaja vykonávalo dovozné funkcie, ktoré spoločnosť Novex vykonávala aspoň v prípade jedného výrobku z ocele (výrobky z elektrickej ocele s orientovanou štruktúrou). V neposlednom rade spoločnosť Novex by sa mohla kedykoľvek rozhodnúť, že ploché výrobky z ocele valcované za tepla bude nakupovať z iných zdrojov, čo by integrované oddelenie predaja na vývoz spraviť nemohlo. Komisia preto zotrvala na svojom stanovisku, že úprava podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia bola odôvodnená.

                  (130)

                  Po konečnom poskytnutí informácií spoločnosť MMK po prvýkrát spochybnila uplatňovanie článku 2 ods. 9 základného nariadenia vo vzťahu k svojmu prepojenému obchodníkovi MMK Trade Steel AG. Nadväzujúc na právne stanoviská spoločnosti Severstal takisto tvrdila, že úplná kontrola materskej spoločnosti a pridelenie ziskov a strát ruskej materskej spoločnosti dokazovali, že spoločnosť MMK Trade Steel AG bola súčasťou jedinej vyvážajúcej siete.

                  (131)

                  Komisia opätovne potvrdila svoje právne stanovisko, že s prepojenými obchodníkmi/dovozcami možno zaobchádzať podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia, ak vykonávajú dovozné funkcie, a to aj v prípade, že sa nachádzajú mimo Únie. Spoločnosť MMK Trade Steel AG patrila do tejto kategórie, ako sa zistilo už pri prešetrovaní týkajúceho sa plochých výrobkov z ocele valcovaných za studena z Čínskej ľudovej republiky (12).

                  (132)

                  Komisia preto nemohla prijať ani tvrdenie, že spoločnosti MMK a MMK Trade Steel AG tvorili jediný hospodársky subjekt. V každom prípade spoločnosť MMK zároveň prevádzkovala svoje vlastné vývozné oddelenie v Rusku a časť svojej ocele priamo predávala do Európy. Spoločnosť MMK Trade Steel AG preto nemožno považovať za interné oddelenie vývozu spoločnosti MMK.

            3.4.3.   Porovnanie

                  (133)

                  Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu vyvážajúcich výrobcov na základe cien zo závodu.

                  (134)

                  V prípadoch, keď to odôvodňovala potreba zabezpečenia spravodlivého porovnania, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu o rozdiely, ktoré ovplyvňovali cenu a porovnateľnosť cien. Úpravy zohľadňovali fyzické vlastnosti (v rozmedzí od 0 % do 2 %), dopravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie a pomocné náklady (v rozmedzí od 1 % do 8 %), balenie (v rozmedzí od 0 % do 1 %), úverové náklady (v rozmedzí od 0 % do 2 %), provízie (v rozmedzí od 0 % do 4 %) a ostatné faktory (v rozmedzí od 0 % do 1 %).

                  (135)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu spoločnosť Severstal tvrdila, že niektoré úpravy PVA boli vykonané nesprávne, konkrétne úpravy finančných príjmov a nákladov na dopravu.

                  (136)

                  Podľa spoločnosti by sa pri určovaní percentuálneho podielu PVA mali zohľadniť finančné príjmy. Tieto príjmy pre prepojenú dcérsku spoločnosť vo Švajčiarsku navyše súčasne predstavovali náklad pre spoločnosť Severstal, ako sa uvádza v tabuľke G-PL v jej vyplnenom dotazníku, ktorý sa zasa zohľadnil pri určovaní, či sa predaj na domácom trhu uskutočnil v rámci bežného obchodovania.

                  (137)

                  Komisia toto tvrdenie zamietla. Spoločnosť Severstal vyrába a predáva veľké množstvo výrobkov a nebola schopná preukázať, že predmetné finančné príjmy, t. j. všeobecná pôžička, ktorú švajčiarska dcérska spoločnosť poskytla materskej spoločnosti, súviseli s dotknutým výrobkom.

                  (138)

                  Po poskytnutí informácií spoločnosť Severstal zopakovala svoje tvrdenie a argumentovala tým, že uvedené finančné príjmy predstavujú „úroky z úverov poskytnutých na financovanie výrobkov s dlhým výrobným cyklom spoločnosti Severstal, medzi ktoré patrí aj dotknutý výrobok“. Okrem toho požiadala o pridelenie relevantnej sumy iba na dotknutý výrobok. Komisia však toto tvrdenie nemôže prijať, pretože neobsahuje podrobnejšie informácie o tom, prečo by sa všeobecný úver na výrobky s dlhým výrobným cyklom mal týkať aj dotknutého výrobku.

                  (139)

                  Pokiaľ ide o úpravu nákladov na dopravu, spoločnosť Severstal tvrdila, že Komisia odpočítala nesprávnu výšku nákladov na dopravu ako časti PVA.

                  (140)

                  Komisia prijala tvrdenie spoločnosti Severstal týkajúce sa nákladov na dopravu a použila skutočné náklady na dopravu, ktoré spoločnosť uviedla vo výpočtoch. S cieľom zabrániť dvojitému započítaniu boli tieto náklady stanovené na nulu, keďže už boli zohľadnené pri výpočte náhrad.

            3.4.4.   Dumpingové rozpätie

                  (141)

                  V prípade vyvážajúcich výrobcov Komisia porovnala vážený priemer normálnej hodnoty každého druhu podobného výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu dotknutého výrobku v súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia.

                  (142)

                  Úroveň spolupráce v Rusku bola vysoká, keďže vývoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavoval počas obdobia prešetrovania takmer 100 % celkového ruského vývozu do Únie. Komisia sa preto rozhodla určiť dumpingové rozpätie pre celú krajinu uplatniteľné na všetky ostatné spoločnosti na rovnakej úrovni, ako je úroveň stanovená pre spoločnosť s najvyšším dumpingovým rozpätím, t. j. skupinu Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron & Steel Works (MMK).

                  (143)

                  Dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:

                              Spoločnosť

                              Dumpingové rozpätie

                              Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK)

                              33,0 %

                              PAO Severstal

                              5,3 %

                              Novolipeck Steel

                              15,0 %

                              Všetky ostatné spoločnosti

                              33,0 %

            3.5.   Srbsko

                  (144)

                  V Srbsku existuje len jeden vyvážajúci výrobca dotknutého výrobku, ktorý v rámci tohto prešetrovania poskytol plnú spoluprácu. Väčšina jeho predajov do Únie predstavovala priamy predaj nezávislým kupujúcim, ale niektoré predaje sa uskutočnili prostredníctvom prepojeného dovozcu so sídlom na Slovensku.

            3.5.1.   Normálna hodnota

                  (145)

                  Normálna hodnota jediného vyvážajúceho výrobcu bola stanovená podľa všeobecnej metodiky uvedenej vyššie v oddiele 3.1.1. V dôsledku toho sa normálna hodnota pre 23 % druhov výrobkov, ktoré predstavujú 71 % objemu vyvážaného vyvážajúcim výrobcom do Únie, zakladala na domácej cene v bežnom obchodovaní. Ak celkový objem predaja určitého druhu výrobku na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas obdobia prešetrovania predstavoval menej ako 5 % celkového objemu vývozného predaja rovnakého alebo porovnateľného druhu výrobku na vývoz do Únie, normálna hodnota sa v prípade tohto druhu výrobku vytvorila tak, že namiesto váženého priemeru PVA a zisku sa použili PVA a zisk týkajúce sa tohto druhu výrobku. Ak však vážená priemerná cena druhu výrobku bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota bola vytvorená v súlade s metodikou uvedenou v odôvodnení (55).

            3.5.2.   Vývozná cena

                  (146)

                  Vývozná cena bola stanovená podľa všeobecnej metodiky uvedenej v oddiele 3.1.2, a najmä podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia. Pri predaji prostredníctvom prepojeného dovozcu bola vývozná cena vytvorená na základe článku 2 ods. 9 základného nariadenia.

            3.5.3.   Porovnanie

                  (147)

                  Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu zo závodu jediného vyvážajúceho výrobcu.

                  (148)

                  V prípadoch, keď to odôvodňovala potreba zabezpečenia spravodlivého porovnania, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu o rozdiely, ktoré ovplyvňovali cenu a porovnateľnosť cien. Úpravy zohľadňovali náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie a pomocné náklady (v rozmedzí od 5 % do 9 %), úverové náklady (v rozmedzí od 0 % do 1,5 %), bankové poplatky (v rozmedzí od 0 % do 1 %) a provízie (v rozmedzí od 0,5 % do 2 %).

            3.5.4.   Dumpingové rozpätie

                  (149)

                  Komisia porovnala váženú priemernú normálnu hodnotu každého druhu podobného výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu dotknutého výrobku v súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia.

                  (150)

                  Úroveň spolupráce v Srbsku bola veľmi vysoká, keďže vývoz spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu počas obdobia prešetrovania predstavoval približne 100 % celkového vývozu do Únie. Komisia na tomto základe určila dumpingové rozpätie pre celú krajinu na rovnakej úrovni ako pre jediného vyvážajúceho výrobcu.

                  (151)

                  Dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:

                              Spoločnosť

                              Dumpingové rozpätie

                              Zelezara Smederevo d.o.o.

                              38,7 %

                              Všetky ostatné spoločnosti

                              38,7 %

            3.6.   Ukrajina

                  (152)

                  Na Ukrajine existuje skupina troch prepojených vyvážajúcich výrobcov dotknutého výrobku (v tomto oddiele ďalej spoločne len „vyvážajúci výrobca“), ktorá v rámci tohto prešetrovania poskytla plnú spoluprácu. Dve výrobné prevádzky majú sídlo v Mariupole v oblasti Doneck, ktorá bola počas prešetrovania zónou konfliktu. Na základe žiadosti vyvážajúceho výrobcu sa Komisia rozhodla vylúčiť z výpočtov jednu z týchto prevádzok, ktorá mala len malý objem vývozu do Únie.

                  (153)

                  Vo svojich pripomienkach k informačnému dokumentu navrhovateľ požiadal Komisiu, aby vysvetlila svoje rozhodnutie vylúčiť z výpočtu dumpingového rozpätia jednu ukrajinskú spoločnosť.

                  (154)

                  Komisia vylúčila spoločnosť, pretože malý podiel jej predaja v porovnaní s predajom skupiny by nemal vplyv na dumpingové rozpätie. Okrem toho v dôsledku vojenských operácií v danej oblasti nebolo možné overiť príslušné údaje. Komisia považovala túto situáciu za vyššiu moc.

                  (155)

                  Na domácom trhu vyvážajúci výrobca predával podobný výrobok priamo a prostredníctvom prepojeného obchodníka.

                  (156)

                  Všetok predaj vyvážajúceho výrobcu do Únie sa uskutočnil prostredníctvom prepojeného obchodníka so sídlom vo Švajčiarsku. Obchodník predával dotknutý výrobok tak prepojeným, ako aj neprepojeným dovozcom v Únii.

            3.6.1.   Normálna hodnota

                  (157)

                  Normálna hodnota pre vyvážajúceho výrobcu bola stanovená podľa všeobecnej metodiky uvedenej v oddiele 3.1.1. Normálna hodnota pre jednu z výrobných prevádzok bola založená výlučne na domácich cenách v rámci bežného obchodovania. Normálna hodnota pre druhú výrobnú prevádzku bola čiastočne založená na domácich cenách v rámci bežného obchodovania (38 % druhov výrobkov predstavovalo 12 % celkového objemu vývozu do Únie z tejto prevádzky) a čiastočne vytvorená. Ak celkový objem predaja určitého druhu výrobku na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas obdobia prešetrovania predstavoval menej ako 5 % celkového objemu vývozného predaja rovnakého alebo porovnateľného druhu výrobku na vývoz do Únie, normálna hodnota sa v prípade tohto druhu výrobku vytvorila tak, že namiesto váženého priemeru PVA a zisku sa použili PVA a zisk týkajúce sa tohto druhu výrobku. Ak však vážená priemerná cena druhu výrobku bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota bola vytvorená v súlade s metodikou uvedenou v odôvodnení (55).

                  (158)

                  Vyvážajúci výrobca požadoval úpravu výrobných nákladov jednej z výrobných prevádzok so sídlom v zóne konfliktu, a to Ilyich Ironworks and Steel Works of Mariupol (ďalej len „Ilyich“), vzhľadom na mimoriadne výrobné náklady spôsobené priamo a nepriamo vojenskými operáciami v tejto oblasti. Vyvážajúci výrobca navrhol stanoviť úroveň úpravy porovnaním vývoja jednotkových nákladov spoločnosti Ilyich s vývojom jednotkových nákladov výrobnej prevádzky, ktorá nie je ovplyvnená konfliktom, konkrétne Integrated Iron and Steel Works Zaporizhstal (ďalej len „Zaporizhstal“). S cieľom určiť náklady, ktoré vyvážajúci výrobca označuje ako „jednotkové náklady“, vyvážajúci výrobca spočítal náklady každej výrobnej prevádzky na všetok predaný tovar a vydelil ich objemom výrobkov z ocele valcovaných za tepla vyrobených v danom kalendárnom roku. Vyvážajúci výrobca uplatňoval tento model od roku 2013 (obdobie pred konfliktom) do roku 2015 a na tomto základe navrhol prispôsobiť náklady spoločnosti Ilyich o určité percento smerom nadol.

                  (159)

                  Po dôkladnom zvážení Komisia dospela k záveru, že nejde o vhodnú metódu kvantifikácie úprav. Po prvé, náklady označované ako „jednotkové náklady“ neboli náklady na jednotku plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla, pretože zahŕňali náklady na všetok predaný tovar, a teda aj iné výrobky. Tieto iné výrobky tvorili významnú časť výroby spoločnosti Zaporizhstal a dokonca väčšiu časť výroby spoločnosti Ilyich. Metóda kvantifikácie úprav vôbec nezohľadňovala vývoj výroby iných výrobkov a súvisiacich nákladov. Výroba iných výrobkov a súvisiace náklady neboli počas obdobia, ktoré vyvážajúci výrobca navrhol použiť v tejto metóde, konštantné. Vyvážajúci výrobca vskutku pripustil, že spoločnosť Ilyich zaznamenala v rokoch 2012 až 2016 výrazný nárast výroby niektorých ďalších výrobkov. V metóde kvantifikácie úprav sa tieto rastúce náklady pripisujú poklesu výroby plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla, ktorý môže následne aj výrazne zvyšovať náklady, ktoré spoločnosť označuje ako jednotkové náklady. Po druhé, aj keby náklady, ktoré vyvážajúci výrobca navrhol použiť, boli skutočnými výrobnými nákladmi na ploché výrobky z ocele valcované za tepla, navrhol porovnať vyrobené množstvo s nákladmi na predaj, v ktorých nebolo zohľadnené kolísanie zásob. Vyvážajúci výrobca mal buď porovnať vyrobené množstvo s výrobnými nákladmi, alebo predané množstvo s nákladmi na predaj. Po tretie, v metóde kvantifikácie úpravy sa porovnali trendy do kalendárneho roka 2015 a navrhuje sa v nej uplatniť výsledok tohto výpočtu – t. j. zníženie – na údaje za obdobie vyšetrovania (od 1. júla 2015 do 30. júna 2016). Tento postup je nesprávny, pretože v metóde sa mali sledovať trendy až do obdobia prešetrovania.

                  (160)

                  Vo svojich pripomienkach k informačnému dokumentu sa vyvážajúci výrobca nevenoval uvedeným nedostatkom metódy kvantifikácie úprav. Namiesto toho porovnal výrobné náklady na jeden druh výrobku medzi dvomi prevádzkami počas obdobia prešetrovania a tvrdil, že výsledok tohto postupu je podobný výsledku metódy kvantifikácie úprav. Vyvážajúci výrobca však ignoroval skutočnosť, že samotným dôvodom použitia metódy kvantifikácie úprav bolo to, že nestačilo len porovnať náklady týchto dvoch prevádzok v danom roku, pretože pred začiatkom konfliktu boli odlišné. V skutočnosti podľa údajov použitých v metóde kvantifikácie boli v roku 2013 „jednotkové náklady“ spoločnosti Ilyich oveľa vyššie ako „jednotkové náklady“ spoločnosti Zaporizhstal. Tento rozdiel vyjadrený ako pomer je väčší ako rozdiel vo výrobných nákladoch podľa druhu výrobku medzi týmito dvoma prevádzkami počas obdobia prešetrovania, ktorý chcel vyvážajúci výrobca použiť na podporu tejto metódy.

                  (161)

                  Vo svojich pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia s vyvážajúcim výrobcom nenadviazala konštruktívny dialóg, v ktorom by ho požiadala o dodatočné informácie alebo upresnila dodatočné informácie, ktoré považovala za potrebné na riadne posúdenie tvrdenia. Podľa vyvážajúceho výrobcu Komisia uviedla, aké informácie a metodika sú potrebné na posúdenie žiadosti, len raz, a to v konečnom poskytnutí informácií zo 17. júla 2017.

                  (162)

                  Komisia poznamenala, že toto tvrdenie je vecne nesprávne. Podrobné vysvetlenie nedostatkov navrhovanej metódy úpravy sa oznámilo vyvážajúcemu výrobcovi 4. apríla 2017 v prílohe 4 k informačnému dokumentu. Dôvodom na zahrnutie tohto podrobného opisu bolo poskytnúť vyvážajúcemu výrobcovi príležitosť a dostatočný čas na odstránenie týchto nedostatkov. Ako sa uvádza v odôvodnení (160), vyvážajúci výrobca nedostatky neodstránil.

                  (163)

                  Vo svojich pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií vyvážajúci výrobca tvrdil, že výrobky iné ako ploché výrobky z ocele valcované za tepla, ktoré sú uvedené v odôvodnení (159), netvorili významnú časť výroby v spoločnostiach Zaporizhstal a Ilyich. Na podporu tohto tvrdenia sa vyvážajúci výrobca odvolal na údaje predložené Komisii 16. februára 2017 týkajúce sa množstiev výroby v spoločnosti Ilyich.

                  (164)

                  V tejto súvislosti Komisia poznamenala, že údaje, na ktoré sa vyvážajúci výrobca odvolal, boli predložené až po overovaní na mieste, a preto nebolo možné ich overiť. Údaje sa navyše týkajú množstva výroby v tonách a nie nákladov alebo hodnoty. Vyrobené množstvo neodzrkadľuje výrobné náklady, najmä vzhľadom na skutočnosť, že ostatné výrobky zahŕňajú výrobky s vyššou pridanou hodnotou, a tým aj vyššími nákladmi, ako sú napríklad výrobky valcované za studena a výrobky z galvanizovanej ocele. Pokiaľ ide o údaje, ktoré Komisia použila pri svojich tvrdeniach, v antidumpingovom dotazníku vyvážajúci výrobca predložil údaje o obrate, ktorý vytvorila celá oceliareň, obrate, ktorý vytvorilo príslušné oddelenie oceliarne, a obrate, ktorý vytvoril dotknutý výrobok. Tieto údaje o obrate Komisia overila počas overovania na mieste a použila ich ako substitučnú hodnotu nákladov, z čoho vyplynulo, že výrobky iné ako ploché výrobky z ocele valcované za tepla tvorili významnú časť výroby v spoločnosti Ilyich.

                  (165)

                  V ďalších pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií vyvážajúci výrobca vyjadril svoj nesúhlas s poznámkou Komisie v odôvodnení (159) týkajúcou sa nárastu výroby výrobkov iných ako plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla, v dôsledku čoho sa neprimerane zvýšili „jednotkové náklady“ použité v danej metóde. Vyvážajúci výrobca tvrdil, že všeobecný nárast celkových nákladov na tovar predávaný spoločnosťou Ilyich odporuje logike Komisie, že zvýšenie výroby iných výrobkov by mohlo zvýšiť „jednotkové náklady“ vypočítané pre ploché výrobky z ocele valcované za tepla.

                  (166)

                  Komisia s touto pripomienkou nesúhlasila. Ako už bolo uvedené, vyvážajúci výrobca stanovil „jednotkové náklady“ vydelením všetkých nákladov na predaný tovar (vrátane iných výrobkov ako ploché výrobky z ocele valcované za tepla) množstvom plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla vyrobených v závode počas príslušných období. Ako potvrdil vyvážajúci výrobca, počas obdobia posudzovaného podľa danej metódy sa značne zvýšilo množstvo niektorých výrobkov iných ako ploché výrobky z ocele valcované za tepla. Výsledné zvýšené náklady na výrobu týchto výrobkov sa podľa metódy, ktorú navrhuje vyvážajúci výrobca, pripísali plochým výrobkom z ocele valcovaným za tepla, čo viedlo k výraznému zvýšeniu „jednotkových nákladov“ (t. j. dodatočnému zvýšeniu „jednotkových nákladov“ počas celého príslušného obdobia), na základe ktorých vyvážajúci výrobca navrhol upraviť náklady týkajúce sa spoločnosti Ilyich. Táto skutočnosť je pravdivá bez ohľadu na to, či celkové náklady na tovar predávaný oceliarňou vzrástli, klesli alebo zostali konštantné.

                  (167)

                  Pokiaľ ide o pripomienku Komisie v odôvodnení (159), že v metóde sa mali sledovať trendy až do obdobia prešetrovania, vyvážajúci výrobca vo svojich pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií uviedol, že nebol schopný poskytnúť údaje za obdobie prešetrovania, ktoré sa mali použiť v metóde, pretože auditovaná správa za rok 2016 donedávna nebola k dispozícii.

                  (168)

                  V tejto súvislosti Komisia zdôraznila, že vyvážajúci výrobca bol schopný predložiť podstatné údaje za obdobie prešetrovania na účely vyplnenia antidumpingového dotazníka. Nie je teda jasné, prečo vyvážajúci výrobca nemohol poskytnúť údaje za obdobie prešetrovania na účely zdôvodnenia navrhovanej metódy, a to najmä preto, že, ako sa uvádza v odôvodnení (162), vyvážajúci výrobca mal možnosť a čas tak urobiť.

                  (169)

                  Vo svojich pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií vyvážajúci výrobca trval na tom, že rozdiel vo výrobných nákladoch podľa druhu výrobku počas obdobia prešetrovania medzi dvoma výrobnými prevádzkami, o ktorom sa hovorí v odôvodnení (160), podporuje danú metódu úpravy, keďže tento rozdiel je podobný ako rozdiel vyplývajúci z tejto metódy.

                  (170)

                  Komisia s touto pripomienkou nesúhlasila. Vo svojich pripomienkach sa vyvážajúci výrobca nezaoberal skutočnosťou, že podľa údajov použitých v metóde kvantifikácie boli „jednotkové náklady“ v roku 2013 (t. j. za normálnych podmienok pred konfliktom) spoločnosti Ilyich oveľa vyššie ako „jednotkové náklady“ spoločnosti Zaporizhstal. Tento rozdiel vyjadrený ako pomer je väčší ako rozdiel vo výrobných nákladoch podľa druhu výrobku medzi týmito dvoma prevádzkami počas obdobia prešetrovania. To znamená, že buď rozdiel medzi jednotkovými nákladmi spoločností Ilyich a Zaporizhstal klesol medzi rokom 2013 a obdobím prešetrovania (t. j. jednotkové náklady spoločnosti Ilyich sa znížili pomerne k jednotkovým nákladom spoločnosti Zaporizhstal), alebo „jednotkové náklady“ použité v tejto metóde sú úplne nespoľahlivé. Ako je vysvetlené v odôvodnení (159), prinajmenšom druhá možnosť je pravdivá, pretože „jednotkové náklady“ v rámci tejto metódy sú deformované zahrnutím nákladov na predaj iných výrobkov, ktoré sa počas príslušného obdobia v oboch prevádzkach vyvíjali inak. Z toho vyplýva, že rozdiel vo výrobných nákladoch podľa druhu výrobku počas obdobia prešetrovania nepodporuje presnosť metódy, ktorú vyvážajúci výrobca navrhuje.

                  (171)

                  Z uvedených dôvodov bolo toto tvrdenie zamietnuté.

                  (172)

                  Spoločnosť Zaporizhstal priznala vo svojich finančných výkazoch značné straty v dôsledku kurzových rozdielov vznikajúcich z prepočtu transakcií, ktoré nie sú uvedené v ukrajinských hrivnách. Vyvážajúci výrobca tvrdil, že tieto výdavky, ktoré nevznikli pri bežnom obchodovaní, by sa mali stanoviť v súlade s článkom 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia a mali by sa obmedziť na úroveň, ktorá predstavuje bežné prevádzkové podmienky spoločnosti.

                  (173)

                  Komisia s týmto argumentom nesúhlasila. Uvedené straty boli riadne zaznamenané v účtovníctve spoločnosti a vznikli počas obdobia prešetrovania. Komisia preto toto tvrdenie zamietla, pričom považovala tieto výdavky za súčasť PVA výdavkov spoločnosti, ktoré súvisia s jej prevádzkou, a zahrnula ich do výpočtu normálnej hodnoty.

                  (174)

                  Vo svojich pripomienkach k informačnému dokumentu vyvážajúci výrobca priznal, že finančné výdavky použité pri výpočte PVA výdavkov spoločnosti Zaporizhstal boli riadne zaznamenané v účtovníctve spoločnosti a vznikli počas obdobia prešetrovania. Vyvážajúci výrobca zopakoval svoje tvrdenie, že príslušné PVA výdavky sa mali zakladať na článku 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia, keďže niektoré finančné výdavky nesúviseli s výrobou a/alebo predajom výrobkov. Na podporu tohto tvrdenia vyvážajúci výrobca predložil nový súbor údajov, a to po uskutočnení overovania na mieste a počiatočnom tvrdení. Vyvážajúci výrobca poukázal aj na niekoľko ustanovení základného nariadenia, ktoré upravujú tvorbu PVA výdavkov a vyžadujú, aby bola táto tvorba „primeraná“.

                  (175)

                  Komisia s touto analýzou nesúhlasila. Podľa článku 2 ods. 6 základného nariadenia PVA výdavky vychádzajú zo skutočných údajov týkajúcich sa výroby a predaja. Iba v prípadoch, keď takéto sumy nie je možné určiť, možno uplatniť článok 2 ods. 6 písm. c). Ako potvrdil vyvážajúci výrobca, skutočné údaje o PVA výdavkoch sú k dispozícii v jeho účtoch a zahŕňajú príslušné finančné výdavky. Argument, že niektoré finančné výdavky nesúvisia s výrobou a/alebo predajom výrobkov, sa musí zamietnuť. Po prvé, údaje predložené vyvážajúcim výrobcom na podporu tohto tvrdenia nemožno v tejto fáze prešetrovania overiť. Vyvážajúci výrobca bol informovaný vopred a mal dostatok času, aby tieto informácie poskytol pri overení, túto príležitosť však nevyužil. Po druhé, spoločnosť Zaporizhstal pôsobí iba vo výrobe a predaji svojich výrobkov. Vyvážajúci výrobca nikdy neposkytol žiadny dôkaz o opaku. Odkaz na požiadavku primeranej tvorby PVA výdavkov je nesprávny, pretože Komisia nevytvorila príslušné PVA výdavky, ale stanovila ich v súlade s požiadavkami článku 2 ods. 6 základného nariadenia. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

                  (176)

                  Vo svojich pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií vyvážajúci výrobca tvrdil, že príslušné výdavky sa vzťahovali na celkovú hospodársku prevádzku oceliarne, ale nie na prevádzku zahŕňajúcu výrobu a predaj dotknutého výrobku. Vyvážajúci výrobca ďalej tvrdil, že Komisia neprihliadla na dôkazy týkajúce sa jeho žiadosti o vylúčenie týchto výdavkov. Vyvážajúci výrobca zároveň tvrdil, že Komisia neprihliadla dokonca ani na samotnú skutočnosť, že na podporu tohto tvrdenia boli predložené dôkazy, keď uviedla, že neexistuje žiaden dôkaz, ktorý by bol v rozpore so skutočnosťou, že spoločnosť Zaporizhstal pôsobí iba vo výrobe a predaji svojich výrobkov. Napokon, pokiaľ ide o pripomienku Komisie týkajúcu sa nového súboru údajov predloženého na podporu vylúčenia niektorých finančných výdavkov, vyvážajúci výrobca uviedol, že toto tvrdenie ako také bolo uvedené v antidumpingovom dotazníku a príslušné údaje sa uvádzali v auditovanej správe predloženej spolu s vyplneným dotazníkom.

                  (177)

                  V odpovedi na uvedené skutočnosti Komisia poznamenala, že vyvážajúci výrobca podal dve žiadosti týkajúce sa tohto tvrdenia. Prvá žiadosť predložená vo vyplnenom antidumpingovom dotazníku a následne podložená v oznámení z 5. januára 2017 sa týkala úpravy finančných výdavkov spoločnosti Zaporizhstal na historickú úroveň za normálnych prevádzkových podmienok. Druhá žiadosť, ktorá bola prvýkrát predložená 2. mája 2017 v pripomienkach k informačnému dokumentu po overovaní u spoločnosti Zaporizhstal, sa týkala úpravy PVA výdavkov, konkrétne vylúčenia výdavkov údajne nesúvisiacich s výrobou a/alebo predajom dotknutého výrobku.

                  (178)

                  Ako je vysvetlené v odôvodnení (175), Komisia nemôže upraviť finančné výdavky spoločnosti Zaporizhstal na historickú úroveň za normálnych prevádzkových podmienok, pretože v súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia sa PVA výdavky zakladajú na skutočných údajoch týkajúcich sa výroby a predaja. Tieto údaje mala Komisia k dispozícii a použila ich v príslušnom výpočte. K tomuto bodu neboli v pripomienkach vyvážajúceho výrobcu ku konečnému poskytnutiu informácií predložené žiadne nové argumenty, a preto nie je potrebné žiadne ďalšie vysvetlenie.

                  (179)

                  Pokiaľ ide o druhú žiadosť, t. j. úpravu normálnej hodnoty spoločnosti Zaporizhstal s cieľom vylúčiť výdavky, ktoré údajne nesúvisia s výrobou a/alebo predajom dotknutého výrobku, Komisia poznamenala, že z pripomienok k informačnému dokumentu jednoznačne nevyplýva, že tieto výdavky priamo alebo nepriamo nesúvisia s výrobou a/alebo predajom dotknutého výrobku. Ako už bolo uvedené, podľa informácií Komisie sa činnosti spoločnosti Zaporizhstal obmedzujú na výrobu a predaj jej výrobkov. Finančné výdavky by preto tak či tak zvyčajne súviseli s týmito činnosťami. Položky, ktoré vyvážajúci výrobca uviedol v pripomienkach k informačnému dokumentu ako nesúvisiace s výrobou a/alebo predajom dotknutého výrobku, v skutočnosti zahŕňajú investície súvisiace s peňažnými tokmi, úvery poskytnuté dcérskym spoločnostiam vyrábajúcim suroviny alebo záväzky vyplývajúce zo zamestnaneckých požitkov. Tieto náklady sú podľa všetkého aspoň nepriamo spojené s výrobou a/alebo predajom dotknutého výrobku.

                  (180)

                  Ďalšie overenie tejto otázky nebolo možné, pretože táto žiadosť bola predložená až 2. mája 2017, teda dávno po skončení príslušného overovania na mieste (t. j. 24. novembra 2016). V oznámení z 5. januára 2017, takisto predloženého až po príslušnom overovaní na mieste, vyvážajúci výrobca uviedol, že niektoré finančné výdavky spojené s úvermi boli vynaložené na všeobecné účely a neboli spojené s výrobou a predajom dotknutého výrobku. V tom čase neboli k tomuto bodu poskytnuté žiadne bližšie informácie, keďže vyvážajúci výrobca nepožiadal o vylúčenie týchto úverov, ale trval na svojej požiadavke upraviť finančné výdavky spoločnosti Zaporizhstal na historickú úroveň za normálnych prevádzkových podmienok.

                  (181)

                  V tejto súvislosti vyvážajúci výrobca vo svojich pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií tvrdil, že Komisii bola počas overovania na mieste v spoločnosti Zaporizhstal poskytnutá „úplná a komplexná verzia audítorských správ, ktorá jednoznačne nastoľuje otázku dodatočných finančných výdavkov oceliarne, ktoré nesúvisia s výrobou a predajom dotknutého výrobku“. Vyvážajúci výrobca následne tvrdil, že Komisia mohla využiť túto príležitosť na overenie a v prípade potreby požiadať o ďalšie objasnenia týkajúce sa dôkazov, ktoré spoločnosť Zaporizhstal predložila.

                  (182)

                  Komisia v prvom rade poznamenala, že v súlade s tým, čo uviedol vyvážajúci výrobca, úplné výročné správy spoločnosti Zaporizhstal boli poskytnuté až po overovaní na mieste, a to napriek tomu, že boli vyžiadané v antidumpingovom dotazníku. Komisia následne uviedla, že, ako bolo oznámené vyvážajúcemu výrobcovi v liste pred overovaním z 27. októbra 2016, účelom overovania bolo overiť informácie uvedené vo vyplnených dotazníkoch porovnaním údajov uvedených v dotazníkoch so zdrojovými dokumentmi, záznamami o nákladoch a finančných účtoch a auditovanými finančnými výkazmi. Otázka, že niektoré finančné výdavky spoločnosti Zaporizhstal údajne nesúviseli s výrobou a predajom dotknutého výrobku, bola vznesená až 2. mája 2017, pričom v oznámení z 5. januára 2017 bola len naznačená. K obom týmto udalostiam došlo až po skončení overovania na mieste v priestoroch spoločnosti Zaporizhstal. Preskúmanie otázky a overenie týchto výdavkov preto nebolo a nemohlo byť súčasťou pracovného programu Komisie týkajúceho sa tohto overovania. Argument, že otázka finančných výdavkov nesúvisiacich s výrobou alebo predajom bola vznesená len tým, že tieto náklady boli zaznamenané v auditovaných správach, prehliada účel overovania na mieste a úlohu Komisie v ňom, o ktorých bol vyvážajúci výrobca informovaný v liste zaslanom pred začatím overovania. Vzhľadom na uvedené skutočnosti a vzhľadom na fakt, že úplné audítorské správy boli poskytnuté iba počas overovania na mieste a, ako už bolo spomenuté, keďže zďaleka nie je jednoznačné, že príslušné výdavky nesúvisia s výrobou a predajom dotknutého výrobku, nemožno túto časť tvrdenia prijať.

                  (183)

                  Z uvedených dôvodov bolo toto tvrdenie zamietnuté.

            3.6.2.   Vývozná cena

                  (184)

                  Vývozná cena bola stanovená podľa všeobecnej metodiky uvedenej v oddiele 3.1.2, a najmä podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia. Pri predaji prostredníctvom prepojených dovozcov bola vývozná cena vytvorená na základe článku 2 ods. 9 základného nariadenia.

                  (185)

                  Vyvážajúci výrobca tvrdil, že švajčiarsky obchodník – spoločnosť Metinvest International SA (ďalej len „MISA“) – vystupoval len ako oddelenie vývozu výrobných prevádzok, keďže neuskutočňoval colné konanie tovaru dodávaného do Únie. Okrem toho vyvážajúci výrobca tvrdil, že by sa nemali odpočítať PVA výdavky obchodníka a zisk (alebo nominálna provízia), keďže článok 2 ods. 9 základného nariadenia sa na tento prípad neuplatňuje vzhľadom na skutočnosť, že obchodník sa nenachádza v Únii.

                  (186)

                  Komisia nevytvorila vývoznú cenu podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia pre vývozný predaj nezávislým kupujúcim prostredníctvom švajčiarskeho obchodníka. Aj v prípade, že zodpovednosť za colné konanie nesie kupujúci, to však nič nemení na skutočnosti, že predaj sa uskutočňuje prostredníctvom obchodníka, ktorý znáša PVA výdavky a ktorý sa zvyčajne snaží o dosiahnutie zisku za svoje služby. Preto, ako sa uvádza v odôvodnení (194), Komisia dospela k záveru, že úprava podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia je opodstatnená.

                  (187)

                  Vo svojich pripomienkach k informačnému dokumentu vyvážajúci výrobca tvrdil, že spoločnosť MISA nie je obchodníkom orientovaným na zisk, ale prepojenou spoločnosťou poverenou úlohami, ktoré zvyčajne patria do pôsobnosti interného oddelenia predaja na vývoz.

                  (188)

                  Na základe dôkazov, ktoré má k dispozícii, Komisia s týmto tvrdením nesúhlasila. Spoločnosť MISA je spoločnosť orientovaná na zisk, ktorá sa snaží o nájdenie správnej rovnováhy medzi ziskovosťou, spokojnosťou zákazníkov a riadením rizík. Činnosti spoločnosti MISA nie sú obmedzené na predaj výrobkov skupiny Metinvest. Spoločnosť MISA a výrobné prevádzky majú rôznych vlastníkov. V neposlednom rade spoločnosť MISA podpísala s výrobnými prevádzkami podrobné zmluvy o predaji a kúpe. Tieto zmluvy obsahujú ustanovenia týkajúce sa sankcií za neplnenie alebo nedostatočné plnenie príslušných povinností, ako aj riešení sporov treťou stranou, ktoré sa zvyčajne uvádzajú skôr v zmluvách medzi nezávislými obchodníkmi než v zmluvách medzi oddelením výroby a oddelením predaja jednej spoločnosti. Na základe týchto dôkazov Komisia dospela k záveru, že spoločnosť MISA vystupovala vo vzťahu k týmto dvom výrobným prevádzkam skôr ako agent než ako integrované oddelenie predaja. Ako je vysvetlené v odôvodnení (194), príslušná úprava je opodstatnená vždy, keď sa spoločnosť MISA zúčastňuje na transakcii.

                  (189)

                  Vo svojich pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií vyvážajúci výrobca z uplatňovania článku 2 ods. 8 základného nariadenia na predaj prostredníctvom spoločnosti MISA vyvodil, že Komisia prijala, že spoločnosť MISA vystupuje ako oddelenie predaja na vývoz skupiny. Vyvážajúci výrobca následne vyjadril opätovný nesúhlas s uplatňovaním článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia, pričom tvrdil, že spoločnosť MISA nekoná ako zástupca alebo obchodník. Na zdôraznenie tohto bodu vyvážajúci výrobca tvrdil, že spoločnosť MISA predáva len nepodstatný a úzko špecifický podiel výrobkov, ktoré skupina nevyrába. Vyvážajúci výrobca potom tvrdil, že skutočnosť, že spoločnosť MISA sa usiluje o nájdenie správnej rovnováhy medzi ziskovosťou, spokojnosťou zákazníkov a riadením rizík, alebo že podpísala podrobné zmluvy o predaji a kúpe s výrobnými prevádzkami, alebo že má vlastného riaditeľa a zamestnancov iných, než akých majú oceliarne na Ukrajine, sú požiadavky vyplývajúce z dodržiavania nevyhnutných právnych požiadaviek na Ukrajine a vo Švajčiarsku.

                  (190)

                  Ako bolo vysvetlené vyššie, Komisia neakceptovala, že spoločnosť MISA konala ako oddelenie predaja na vývoz skupiny. Spoločnosť MISA konala ako prepojený obchodník, a preto Komisia uplatnila článok 2 ods. 8 v spojení s článkom 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia. Spoločnosť MISA navyše nielen predáva zanedbateľný alebo úzko špecifický podiel výrobkov, ktoré skupina nevyrába, hoci táto skutočnosť je na tieto účely sama osebe dôležitá, ale takisto skupine predáva veľké množstvo výrobkov tretích strán. Pokiaľ ide o dôkazy opísané v odôvodnení (188), vyvážajúci výrobca sa obmedzil na tvrdenie, že tieto prvky sú zákonom požadované a nevylučujú postavenie spoločnosti MISA ako vývozného oddelenia. Neposkytol žiadne bližšie informácie o tom, ktoré zákony si vyžadujú ktoré prvky. Okrem toho vyvážajúci výrobca nevysvetlil, prečo prvky, ako napríklad ziskovosť (ktorú predtým vyvážajúci výrobca vo svojich pripomienkach k informačnému dokumentu spochybnil) alebo existencia dohôd s doložkami o sankciách za nesplnenie alebo nedostatočné plnenie príslušných záväzkov, ako aj riešenie sporov s tretími stranami, nevylučujú postavenie spoločnosti MISA ako vývozného oddelenia. Žiadne ďalšie pripomienky k tomuto bodu preto nie sú potrebné.

                  (191)

                  Z uvedených dôvodov bolo toto tvrdenie zamietnuté.

            3.6.3.   Porovnanie

                  (192)

                  Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu zo závodu jediného vyvážajúceho výrobcu.

                  (193)

                  V prípadoch, keď to odôvodňovala potreba zabezpečenia spravodlivého porovnania, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu o rozdiely, ktoré ovplyvňovali cenu a porovnateľnosť cien. Úpravy zohľadňovali dovozné poplatky (v rozmedzí od 0,1 % do 0,7 %), náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie a pomocné náklady (v rozmedzí od 1 % do 8 %), balenie (v rozmedzí od 0 % do 0,1 %), úverové náklady (v rozmedzí od 0 % do 0,7 %), popredajné náklady (v rozmedzí od 0,1 % do 0,4 %), bankové poplatky (v rozmedzí od 0 % do 0,3 %) a provízie (v rozmedzí od 0 % do 0,2 %).

                  (194)

                  Okrem toho, keďže všetky predaje do Únie sa uskutočnili prostredníctvom prepojeného obchodníka vo Švajčiarsku, sa vykonala príslušná úprava na základe článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia.

                  (195)

                  Vyvážajúci výrobca požiadal o úpravu zohľadňujúcu úroveň obchodu podľa článku 2 ods. 10 písm. d) bod i) základného nariadenia, pričom tvrdil, že predajné kanály podobného výrobku na domácom trhu sa výrazne odlišovali od predajných kanálov dotknutého výrobku do Únie, čo ovplyvnilo porovnateľnosť cien. Tvrdil tiež, že v pôsobení a cenách v rámci rôznych úrovní obchodu na domácom trhu a v predaji na vývoz do Únie existovali pretrvávajúce a zjavné rozdiely.

                  (196)

                  Vyvážajúci výrobca nepreukázal pretrvávajúce a zjavné rozdiely v pôsobení a cenách predajcu na rôznych úrovniach obchodu na domácom trhu vyvážajúcej krajiny. Údaje, ktoré vyvážajúci výrobca poskytol, takéto zistenie nepodporovali. Komisia preto toto tvrdenie zamietla.

                  (197)

                  Vo svojom stanovisku k informačnému dokumentu vyvážajúci výrobca dôrazne namietal proti tomuto odôvodneniu a označil ho za svojvoľné a nepodložené. Napriek tomu neposkytol žiadny dôkaz o tom, že by v pôsobení a cenách predajcu na rôznych úrovniach obchodu na domácom trhu vyvážajúcej krajiny existovali pretrvávajúce a zjavné rozdiely. Namiesto toho sa zameral len na prvú časť tejto požiadavky, pričom argumentoval, že pri predaji na rôznych úrovniach obchodu na rôznych trhoch existujú pretrvávajúce a zjavné rozdiely v pôsobení a cenách, a opomenul požiadavku, že táto skutočnosť by sa mala preukázať na domácom trhu. Komisia skutočne overila ceny predávajúceho na rôznych úrovniach obchodu na domácom trhu a nebola schopná zistiť pretrvávajúce a zjavné rozdiely.

                  (198)

                  Vyvážajúci výrobca tvrdil, že ak sa Komisia domnievala, že článok 2 ods. 10 písm. d) bod i) základného nariadenia sa neuplatňuje, mala uplatniť článok 2 ods. 10 písm. d) bod ii) základného nariadenia. Okrem neurčitého odkazu na dôkazy prima facie vyvážajúci výrobca neposkytol jediný argument, prečo by sa toto ustanovenie malo uplatniť. Príslušné úrovne obchodu existovali na domácom trhu a nebolo jasne preukázané, že by sa určité funkcie vzťahovali na iné úrovne obchodu ako tie, ktoré sa použili pri porovnávaní. Toto ustanovenie preto v danom prípade nemožno uplatniť.

                  (199)

                  Vo svojich pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií vyvážajúci výrobca namietal, že Komisia si vo svojom zdôvodňovaní protirečila, keď uviedla, že hoci na domácom trhu existujú rôzne úrovne obchodu, vyvážajúci výrobca nepreukázal pretrvávajúce a zjavné rozdiely v pôsobení a cenách predajcu pre tieto úrovne.

                  (200)

                  Komisia v tomto vyhlásení nevidí rozpor.

                  (201)

                  Okrem toho vyvážajúci výrobca tvrdil, že vo svojom oznámení z 5. januára 2017 poskytol Komisii svoju analýzu a porovnanie rôznych úrovní obchodu na domácom trhu, pričom identifikoval a porovnal úrovne obchodu na domácom trhu a preukázal pretrvávajúci cenový rozdiel medzi týmito úrovňami.

                  (202)

                  Komisia odpovedala tým, že zdôraznila, že v príslušnom oznámení spoločnosť porovnala rôzne domáce predajné kanály – nie úrovne obchodu – s jednou z jej výrobných prevádzok. V tomto už nesprávnom porovnaní vyvážajúci výrobca ďalej tvrdil, že kanál, ktorý je najviac porovnateľný s predajným kanálom Únie, je priamy, t. j. kanál bez účasti jeho domáceho obchodníka. Nebol predložený žiadny dôkaz, prečo by to tak malo byť, najmä vzhľadom na skutočnosť, že všetky jeho predaje do Únie sa uskutočňovali prostredníctvom prepojeného obchodníka vo Švajčiarsku, t. j. spoločnosti MISA. Komisia preto tvrdila, že vyvážajúci výrobca nepreukázal existenciu pretrvávajúcich a zjavných rozdielov v pôsobení a cenách predajcu na rôznych úrovniach obchodu na domácom trhu vyvážajúcej krajiny.

                  (203)

                  Vo svojich pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií vyvážajúci výrobca takisto tvrdil, že Komisia nezohľadnila skutočnosť, že predložil revidovaný prehľad predaja na vývoz svojej prepojenej spoločnosti MISA. V tomto prehľade vyvážajúci výrobca reagoval na poznámku Komisie týkajúcu sa určenia úrovní obchodu pre veľký počet transakcií, ktoré bolo v pôvodne vyplnenom antidumpingovom dotazníku nepresné. Vyvážajúci výrobca uviedol, že nemožno tvrdiť, že tieto informácie boli predložené v prešetrovaní príliš neskoro, keďže Komisia mohla v prípade potreby overiť túto skutočnosť počas overovania na mieste v priestoroch subjektov v Únii prepojených so spoločnosťou.

                  (204)

                  Komisia s týmto tvrdením nesúhlasila. Ďalšie informácie o prehľade predaja spoločnosti MISA boli poskytnuté po overení v priestoroch spoločnosti MISA. S cieľom vyhnúť sa presne takejto situácii Komisia pred overovaním v priestoroch spoločnosti MISA vo svojom oznámení zo 17. januára 2017 spoločnosti pripomenula, že ak si tvrdenie nárok alebo akékoľvek jeho aspekty vyžadujú overenie, je potrebné ich predložiť v primeranom čase pred overovaním na mieste, aby tím pracovníkov zaoberajúcich sa touto vecou mohol pripraviť príslušnú časť overovania. V neposlednom rade, aj keby Komisia mohla overiť tieto údaje v priestoroch spoločnosti MISA, nič to nemení na skutočnosti, že, ako už bolo uvedené, vyvážajúci výrobca nepreukázal existenciu pretrvávajúcich a zjavných rozdielov medzi funkciami a cenami predávajúceho pre rôzne úrovne obchodu na domácom trhu vyvážajúcej krajiny.

                  (205)

                  Vo svojich pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií vyvážajúci výrobca tiež zopakoval svoje tvrdenie, že ak sa Komisia domnieva, že dôkazy predložené spoločnosťou na podporu tvrdenia podľa článku 2 ods. 10 písm. d) bodu i) nepreukázali pretrvávajúce a zjavné rozdiely v pôsobení a cenách predajcu na rôznych úrovniach obchodu na domácom trhu, tie isté dôkazy mohla Komisia použiť na uplatnenie osobitnej úpravy podľa článku 2 ods. 10 písm. d) bodu ii), t. j. v prípadoch „absencie relevantných úrovní na domácom trhu“. Ako však bolo uvedené vyššie, Komisia zistila, že relevantné úrovne obchodu na domácom trhu existovali. Vyvážajúci výrobca nepreukázal existenciu pretrvávajúcich a zjavných rozdielov v pôsobení a cenách predajcu pre tieto úrovne, čo však nič nemení na skutočnosti, že tieto úrovne na domácom trhu existovali. Podmienky na uplatňovanie článku 2 ods. 10 písm. d) bodu ii) základného nariadenia preto neboli splnené.

                  (206)

                  Z uvedených dôvodov bolo toto tvrdenie zamietnuté.

                  (207)

                  Vyvážajúci výrobca tiež tvrdil, že v záujme spravodlivého porovnania by normálna hodnota mala byť upravená tak, aby v nej boli zohľadnené náklady na dopravu podobného výrobku medzi výrobnou prevádzkou a prepojeným domácim obchodníkom.

                  (208)

                  Podľa článku 2 ods. 10 písm. e) základného nariadenia sa úprava s cieľom zohľadniť rozdiely vo vzniknutých priamo súvisiacich nákladoch na dopravu dotknutého výrobku a/alebo podobného výrobku z priestorov vyvážajúceho výrobcu k nezávislému kupujúcemu vykoná, ak sú takéto náklady zahrnuté do účtovaných cien. Toto ustanovenie sa nevzťahuje na náklady na dopravu medzi dvoma prepojenými stranami, ktoré sa podľa všetkého nepremietli do ceny účtovanej nezávislému kupujúcemu. Komisia preto zamietla toto tvrdenie.

            3.6.4.   Dumpingové rozpätie

                  (209)

                  Po informačnom dokumente vyvážajúci výrobca predložil nový súbor údajov o predajoch prepojených dovozcov. Komisia následne tento súbor údajov overila. Tieto nové údaje ovplyvnili výpočet dumpingu, ktorý sa pôvodne uvádzal v informačnom dokumente.

                  (210)

                  V prípade vyvážajúceho výrobcu Komisia porovnala vážený priemer normálnej hodnoty každého druhu podobného výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu dotknutého výrobku v súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia.

                  (211)

                  Úroveň spolupráce v Ukrajine bola veľmi vysoká, keďže vývoz spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu počas obdobia prešetrovania predstavoval viac ako 95 % celkového vývozu do Únie. Komisia na tomto základe určila dumpingové rozpätie pre celú krajinu na rovnakej úrovni ako pre jediného vyvážajúceho výrobcu.

                  (212)

                  Dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:

                              Spoločnosť

                              Dumpingové rozpätie

                              Skupina Metinvest

                              19,4 %

                              Všetky ostatné spoločnosti

                              19,4 %

            4.   UJMA

      4.1.   Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

                  (213)

                  V rámci preskúmania postavenia poskytlo údaje o výrobe a predaji 17 spoločností z Únie, pričom uviedli, že počas obdobia prešetrovania vyrábali podobný výrobok. Podľa informácií vyplývajúcich z podnetu predstavuje týchto 17 spoločností približne 90 % výroby podobného výrobku v Únii.

                  (214)

                  Podobný výrobok vyrábalo počas obdobia prešetrovania okrem týchto 17 spoločností päť ďalších spoločností.

                  (215)

                  Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že zahrnutie údajov talianskeho výrobcu Ilva by narušilo obraz o ujme celého oceliarskeho priemyslu v Únii vzhľadom na osobitnú situáciu tejto spoločnosti, (13) a preto by mal byť tento taliansky výrobca vylúčený. Podľa článku 4 ods. 1 základného nariadenia sa však pojem „výrobné odvetvie Únie“ vzťahuje na všetkých výrobcov podobných výrobkov v Únii alebo na ich podstatnú časť. Keďže Komisia nemala dôvod obmedziť svoju analýzu na podstatnú časť, musela analyzovať celé výrobné odvetvie vrátane spoločnosti Ilva. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

                  (216)

                  Celková výroba v Únii počas obdobia prešetrovania bola stanovená na úrovni približne 72,9 milióna ton. Komisia stanovila tento údaj na základe informácií od navrhovateľa a všetkých známych výrobcov v Únii. Ako sa uvádza v odôvodnení (7), do vzorky bolo zaradených šesť výrobcov z Únie, ktorí predstavovali viac ako 45 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii, čo sa považovalo za reprezentatívnu vzorku.

                  (217)

                  Obchodný model výrobcov z Únie a ich stupeň vertikálnej integrácie sa líši. V každom prípade možno výrobné odvetvie Únie celkovo charakterizovať ako odvetvie s vysokým stupňom vertikálnej integrácie, ako sa bližšie vysvetľuje v odôvodnení (219).

            4.2.   Spotreba v Únii

                  (218)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení (45), dotknutý výrobok je zaradený pod viaceré číselné znaky KN vrátane určitých číselných znakov ex. S cieľom vyhnúť sa podhodnoteniu spotreby v Únii a vzhľadom na zjavný okrajový vplyv takýchto číselných znakov na celkovú spotrebu sa objem dovozu číselných znakov KN ex plne zohľadnil na účely výpočtu spotreby v Únii.

                  (219)

                  Keďže výrobné odvetvie Únie je väčšinou vertikálne integrované a dotknutý výrobok sa považuje za základný materiál na výrobu rôznych nadväzujúcich výrobkov s pridanou hodnotou, počínajúc plochými výrobkami z ocele valcovanými za studena, spotreba na trhu vlastnej spotreby a spotreba na voľnom trhu sa analyzovali samostatne.

                  (220)

                  Na účely analýzy ujmy je relevantný rozdiel medzi trhom vlastnej spotreby a voľným trhom. Okrem toho na trhu vlastnej spotreby sú transferové ceny stanovené v rámci skupín podľa rôznych cenových politík. Výroba určená na voľný trh Únie je naopak v priamej konkurencii s dovozom dotknutého výrobku a ceny sú cenami na voľnom trhu.

                  (221)

                  S cieľom poskytnúť čo najúplnejší obraz výrobného odvetvia Únie Komisia získala údaje o celkovej činnosti vo vzťahu k podobnému výrobku a stanovila, či je výroba určená na vlastnú spotrebu alebo pre voľný trh. Komisia zistila, že približne 58 % celkovej výroby výrobcov z Únie bolo počas obdobia prešetrovania určených na vlastnú spotrebu.

                  (222)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu srbský vyvážajúci výrobca poznamenal, že spotreba dotknutého výrobku na voľnom trhu klesla v období od roku 2015 do obdobia prešetrovania o viac ako 1,2 milióna ton a že to svedčí o obrovskom poklese spotreby v Únii v druhej polovici roka 2015. Požiadal preto, aby Komisia ďalej preskúmala, či údaje o predaji na voľnom trhu poskytnuté výrobným odvetvím Únie sú skutočne presné.

                  (223)

                  Komisia analyzovala údaje o predaji a spotrebe poskytnuté výrobným odvetvím Únie a potvrdila, že údaje poskytnuté výrobným odvetvím Únie týkajúce sa spotreby na voľnom trhu sú presné a spoľahlivé.

            4.2.1.   Vlastná spotreba na trhu Únie

                  (224)

                  Komisia stanovila vlastnú spotrebu v Únii na základe použitia a predaja na vlastnú spotrebu na trhu Únie všetkých známych výrobcov v Únii. Na základe toho sa vlastná spotreba v Únii vyvíjala takto:

                     Tabuľka 1

                     Vlastná spotreba na trhu Únie (v tonách)

                              2013

                              2014

                              2015

                              OP

                              Vlastná spotreba

                              42 418 062

                              42 887 175

                              42 271 071

                              42 454 866

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 101

                                 100

                                 100

                                 Zdroj: Dotazník vyplnený združením Eurofer

                  (225)

                  Počas posudzovaného obdobia vlastná spotreba v Únii na trhu Únie zostala stabilná.

            4.2.2.   Spotreba na voľnom trhu Únie

                  (226)

                  Komisia stanovila spotrebu na voľnom trhu Únie na základe a) predaja na trhu Únie všetkých známych výrobcov v Únii a b) dovozu do Únie zo všetkých tretích krajín podľa údajov, ktoré poskytol Eurostat, pričom zohľadnila aj údaje predložené spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami v dotknutých krajinách. Na základe toho sa spotreba na voľnom trhu v Únii vyvíjala takto:

                     Tabuľka 2

                     Spotreba na voľnom trhu (v tonách)

                              2013

                              2014

                              2015

                              OP

                              Spotreba na voľnom trhu

                              32 292 192

                              33 139 474

                              35 156 318

                              33 930 726

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 103

                                 109

                                 105

                                 Zdroj: Dotazník vyplnený združením Eurofer

                  (227)

                  Počas posudzovaného obdobia sa spotreba na voľnom trhu Únie zvýšila približne o 5 %. Tento nárast je spôsobený najmä hospodárskou obnovou nadväzujúceho odvetvia.

            4.3.   Súhrnné vyhodnotenie účinkov dovozu z dotknutých krajín a objem a ceny dovozu z dotknutých krajín

      4.3.1.   Súhrnné vyhodnotenie účinkov dovozu z dotknutých krajín

                  (228)

                  Komisia skúmala, či by sa dovoz dotknutého výrobku s pôvodom v dotknutých krajinách mal vyhodnotiť súhrnne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia.

                  (229)

                  V tomto ustanovení sa uvádza, že dovoz z viac ako jednej krajiny sa vyhodnotí súhrnne, iba ak sa zistí, že:

                              a)

                              dumpingové rozpätie stanovené vo vzťahu k dovozu z každej krajiny je väčšie ako rozpätie de minimis, tak ako je uvedené v článku 9 ods. 3, a že objem dovozu z každej krajiny nie je zanedbateľný a

                              b)

                              súhrnné vyhodnotenie účinkov dovozu je vhodné so zreteľom na podmienky hospodárskej súťaže medzi dovezenými výrobkami a podobným výrobkom Únie.

                  (230)

                  Dumpingové rozpätia stanovené v súvislosti s dovozom z dotknutých krajín sú uvedené v oddiele 3 „Dumping“. Všetky tieto rozpätia sú nad úrovňou „de minimis“ stanovenou v článku 9 ods. 3 základného nariadenia.

                  (231)

                  Objem dovozu z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny sa nepovažoval za zanedbateľný v zmysle článku 3 ods. 4 základného nariadenia. Podiel Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny na trhu počas obdobia prešetrovania predstavoval 1,79 %, 3,32 %, 4,29 % a 3,17 %, ako sa uvádza v tabuľke 3.

                  (232)

                  Na druhej strane objem dovozu zo Srbska sa považoval za zanedbateľný v zmysle článku 3 ods. 4 základného nariadenia. V skutočnosti sa objem dovozu zo Srbska znížil zo 427 558 ton v roku 2015 na približne 354 000 ton počas OP, čo sa premietlo do trhového podielu na úrovni len 1,04 %. V praxi Komisia považuje trhový podiel pod prahovou hodnotou 1 % stanovenou v základnom nariadení vo fáze začatia konania za „zanedbateľný“. Komisia však v tomto prípade zistila, že podiel 1,04 % je stále zanedbateľný, pretože podiel 0,04 % by sa mal považovať za nevýznamný, najmä ak je relatívne malý objem dovozu zo Srbska podstatne nižší ako objem dovozu z každej zo štyroch ďalších krajín. Objem dovozu zo Srbska predstavoval takmer polovicu objemu dovozu z Brazílie, čo je krajina s druhým najnižším objemom dovozu.

                     Tabuľka 3

                     Objem dovozu (v tonách) a trhový podiel

                              2013

                              2014

                              2015

                              OP

                              BRAZÍLIA

                              Objem dovozu z Brazílie

                              41 895

                              108 973

                              580 525

                              608 541

                              Trhový podiel Brazílie

                              0,13 %

                              0,33 %

                              1,65 %

                              1,79 %

                              IRÁN

                              Objem dovozu z Iránu

                              125 202

                              527 161

                              1 015 088

                              1 127 659

                              Trhový podiel Iránu

                              0,39 %

                              1,59 %

                              2,89 %

                              3,32 %

                              RUSKO

                              Objem dovozu z Ruska

                              1 334 322

                              1 376 412

                              1 714 880

                              1 455 436

                              Trhový podiel Ruska

                              4,13 %

                              4,15 %

                              4,88 %

                              4,29 %

                              SRBSKO

                              Objem dovozu zo Srbska

                              155 055

                              211 835

                              427 558

                              354 145

                              Trhový podiel Srbska

                              0,48 %

                              0,64 %

                              1,22 %

                              1,04 %

                              UKRAJINA

                              Objem dovozu z Ukrajiny

                              905 397

                              939 545

                              1 084 477

                              1 075 244

                              Trhový podiel Ukrajiny

                              2,80 %

                              2,84 %

                              3,08 %

                              3,17 %

                              DOTKNUTÉ KRAJINY

                                 Objem dovozu z dotknutých krajín

                              2 561 872

                              3 163 926

                              4 822 529

                              4 621 026

                              Trhový podiel dotknutých krajín

                              7,93 %

                              9,55 %

                              13,72 %

                              13,62 %

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 120

                                 173

                                 172

                                 Zdroj: Eurostat Trhové podiely boli stanovené porovnaním objemu dovozu so spotrebou na voľnom trhu Únie, ako sa uvádza v tabuľke 2.

                  (233)

                  Po konečnom poskytnutí informácií a počas vypočutia 27. júla 2017 navrhovateľ tvrdil, že srbský vývoz by sa mali hodnotiť súhrnne s dovozom z ostatných štyroch krajín, pretože srbský vývoz prekročil prahovú hodnotu de minimis na úrovni 1 %. Podľa jeho názoru prahová hodnota 1 % neumožňuje žiadnu výnimku bez ohľadu na to, aký nízky je tento dodatočný percentuálny podiel.

                  (234)

                  Komisia tento argument zamietla. Rozhodnutie, či sa má dovoz hodnotiť súhrnne, musí byť založené na všetkých kritériách stanovených v článku3 ods. 3 základného nariadenia. Článok 3 ods. 4 základného nariadenia nepripisuje osobitný význam žiadnemu z týchto individuálnych kritérií. Hoci je pravda, že dovoz z krajiny nemožno kumulovať, ak je jeho objem zanedbateľný, opak neznamená, že sa ipso facto kumulovať musí. Okrem toho v základnom nariadení sa výslovne nestanovujú prahové hodnoty zanedbateľnosti. Zatiaľ čo článok 5 ods. 7 základného nariadenia môže slúžiť ako usmernenie týkajúce sa zanedbateľného objemu dovozu, v článku 3 ods. 4 sa na tieto prahové hodnoty neodkazuje. Toto znenie naopak poskytuje Komisii dostatočnú flexibilitu, aby prípady analyzovala jednotlivo a zohľadnila, že dodatočný objem na úrovni 0,04 % bol nevýznamný.

                  (235)

                  Okrem toho Komisia zistila, že srbské vývozné ceny sa líšili od vývozných cien štyroch ďalších dotknutých krajín z týchto dôvodov:

                              —

                              aj keď priemerné predajné ceny Srbska počas posudzovaného obdobia takisto klesli, jeho priemerná predajná cena počas obdobia prešetrovania (365 EUR/t) bola najvyššia a výrazne vyššia ako priemerné predajné ceny Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny, ktoré sa pohybovali v rozpätí od 319 EUR/t do 346 EUR/t, ako sa uvádza v tabuľke 4 a

                              —

                              priemerné predajné ceny Srbska boli výrazne vyššie ako priemerné predajné ceny ostatných štyroch dotknutých krajín.

                     Tabuľka 4

                     Dovozné ceny (EUR/t)

                              2013

                              2014

                              2015

                              OP

                              BRAZÍLIA

                              Priemerná cena brazílskeho dumpingového dovozu

                              461

                              433

                              386

                              346

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 94

                                 84

                                 75

                              IRÁN

                              Priemerná cena iránskeho dumpingového dovozu

                              454

                              415

                              369

                              316

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 91

                                 81

                                 70

                              RUSKO

                              Priemerná cena ruského dumpingového dovozu

                              448

                              431

                              387

                              324

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 96

                                 86

                                 72

                              SRBSKO

                              Priemerná cena srbského dumpingového dovozu

                              468

                              442

                              400

                              365

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 94

                                 86

                                 78

                              UKRAJINA

                              Priemerná cena ukrajinského dumpingového dovozu

                              429

                              415

                              370

                              319

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 97

                                 86

                                 74

                              DOTKNUTÉ KRAJINY

                              Priemerná cena dumpingového dovozu z dotknutých krajín

                              443

                              424

                              380

                              327

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 96

                                 86

                                 74

                                 Zdroj: Eurostat

                  (236)

                  Z tohto hľadiska stanovenie cien v kombinácii so zanedbateľným objemom naznačuje, že srbský vyvážajúci výrobca sa skôr prispôsobuje cene dotknutého výrobku, než by ju určoval. Svedčí o tom aj skutočnosť, že pokles jeho cien medzi rokom 2015 a obdobím prešetrovania je aj v relatívnom vyjadrení nižší ako pokles cien ostatných štyroch dotknutých krajín.

                  (237)

                  Po konečnom poskytnutí informácií na vypočutí 27. júla 2017 [pozri odôvodnenie (33)] navrhovateľ požiadal útvary Komisie o poskytnutie údajov o podhodnotení a predaji pod cenu týkajúce sa srbského vyvážajúceho výrobcu, aby mohol preskúmať vyhlásenia Komisie, ako sa stanovuje v odôvodneniach (235) a (236), že srbský vyvážajúci výrobca sa skôr prispôsobuje cene, než by ju určoval. Navyše podľa navrhovateľa neexistuje dôkaz o tom, že Srbsko sa prispôsobuje cene.

                  (238)

                  Komisia uviedla, že vyššie zverejnila priemernú cenu dovozu z dotknutých krajín. Z týchto údajov vyplýva, že srbské dovozné ceny boli najvyššie v roku 2013 (468 EUR za tonu) a zostali najvyššie aj v nasledujúcich rokoch až do OP (365 EUR za tonu). Okrem toho z indexu uvedeného v tabuľke 4 vyplýva, že relatívny pokles srbských cien viedol (pri indexácii roku 2013 ako 100) k zníženiu indexu zo 100 na 78, zatiaľ čo ostatné štyri krajiny zaznamenali pokles na úroveň 75 (Brazília), 70 (Irán), 72 (Rusko) a 74 (Ukrajina). Navrhovateľ bol preto schopný preskúmať zistenie Komisie, že srbský vyvážajúci výrobca sa skôr prispôsoboval cene, než by ju určoval, a to tak v súvislosti s dovoznou cenou, ako aj v súvislosti s jej relatívnym poklesom medzi rokom 2013 a OP. Komisia pri tomto hodnotení nepoužila údaje o podhodnotení alebo predaji pod cenu, pretože výpočty podhodnotenia a predaja pod cenu by poskytli obraz iba počas prešetrovania, a preto by neumožnili cenové porovnanie trendu za niekoľko rokov. Keďže navrhovateľ neuviedol ďalšie dôvody, pre ktoré potrebuje konečné poskytnutie údajov o podhodnotení a predaji pod cenou nad rámec preskúmania vyhlásení uvedených v odôvodneniach (235) a (236), Komisia následne túto žiadosť zamietla.

                  (239)

                  Vzhľadom na to, že navrhovateľ nespochybnil číselné údaje uvedené v tabuľke 4, Komisia potvrdila svoje zistenie, že srbský vývozca len sledoval cenový trend, ktorý stanovili iní dovozcovia, a neusiloval sa o agresívnu cenovú stratégiu z pozície určovateľa ceny.

                  (240)

                  Komisia preto dospela k záveru, že dovoz zo Srbska by sa nemal vyhodnocovať súhrnne s dovozom z ostatných štyroch krajín. Vzhľadom na záver, že dovoz zo Srbska bol de minimis, ochranné opatrenia v súvislosti s dovozom plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Srbsku nie sú potrebné. V súlade s článkom 9 ods. 2 základného nariadenia by sa preto konanie týkajúce sa dovozu zo Srbska malo ukončiť.

                  (241)

                  Komisia posúdila aj podmienky hospodárskej súťaže medzi jednotlivými dumpingovými dovozmi z ostatných štyroch dotknutých krajín a podmienkami hospodárskej súťaže medzi dumpingovým dovozom a podobným výrobkom a zistila, že sú podobné. Dovážané výrobky si skutočne navzájom konkurovali a konkurovali aj podobnému výrobku vyrábanému v Únii. Výrobky sú navzájom zameniteľné a v Únii sa uvádzali na trh prostredníctvom porovnateľných predajných kanálov, keďže sa predávali podobným kategóriám koncových zákazníkov.

                  (242)

                  Po začatí prešetrovania niekoľko strán predložilo pripomienky k súhrnnému vyhodnoteniu účinkov dovozu z dotknutých krajín. Misia Ukrajiny pri Európskej únii, ministerstvo priemyslu a obchodu Ruska a jeden ruský vyvážajúci výrobca a dvaja vyvážajúci výrobcovia z Brazílie spochybnili vhodnosť súhrnného vyhodnocovania dovozu z ich krajín s dovozom z ostatných prešetrovaných krajín a tvrdili, že dovoz z ich krajín by sa s ním nemal kumulovať. Misia Ukrajiny pri Európskej únii argumentovala tým, že objem ukrajinského dovozu bol v období rokov 2011 – 2016 na rozdiel od ostatných krajín stabilný a že existuje výrazný rozdiel medzi geografickou štruktúrou dovozu z Ukrajiny na jednej strane a dovozu z Brazílie, Iránu, Srbska a Ruska na druhej strane. Ministerstvo priemyslu a obchodu Ruska bolo toho názoru, že je potrebné dôkladne vyhodnotiť podmienky hospodárskej súťaže. Ruský vyvážajúci výrobca tvrdil, že jeho dovoz počas posudzovaného obdobia v skutočnosti klesol, že časť jeho dovozu predstavovala dodávky na vlastnú spotrebu v rámci skupiny a ako taká nevstupovala na voľný trh Únie a že predané druhy výrobku boli odlišné. Okrem toho jeden brazílsky vyvážajúci výrobca namietal, že nesledoval podobný cenový trend a že tento dovoz sa distribuoval prostredníctvom rôznych predajných kanálov na rozdiel od dovozu z ostatných štyroch dotknutých krajín. Ďalší brazílsky vyvážajúci výrobca tvrdil, že brazílsky dovoz bol zanedbateľný a že dovoz z Brazílie nesledoval rovnaké trendy ako dovoz z ostatných štyroch dotknutých krajín, pokiaľ ide o objem, podiel na trhu a cenu.

                  (243)

                  Komisia tieto argumenty zamietla. Dovoz z Ruska a Ukrajiny do Únie sa počas posudzovaného obdobia v absolútnom vyjadrení zvýšil. Navyše, aj keby sa dovoz počas posudzovaného obdobia znížil, táto skutočnosť nie je kritériom, na základe ktorého sa určuje, či je objem dovozu zanedbateľný v zmysle článku 3 ods. 4 základného nariadenia.

                  (244)

                  Podmienky hospodárskej súťaže medzi dumpingovým dovozom z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny a podobného výrobku boli vyhodnotené ako podobné z týchto dôvodov.

                              a)

                              Po prvé, všetci spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny použili podobné predajné kanály a predávali buď priamo, alebo prostredníctvom prepojeného obchodníka/dovozcu, ktorý sa nachádza v Únii alebo mimo nej. Podobné predajné kanály používali v Únii aj výrobcovia ocele z Únie. Dovážané výrobky z ostatných štyroch dotknutých krajín si teda konkurovali navzájom a konkurovali aj dotknutému výrobku vyrábanému v Únii.

                              b)

                              Po druhé, Komisia posudzovala celkový objem dovozu bez ohľadu na to, či zahŕňal dodávky v rámci skupiny. Ak by takýto dovoz neexistoval, spoločnosti by s najväčšou pravdepodobnosťou získavali podobný výrobok, ktorý je komoditou, z iných zdrojov dostupných na voľnom trhu Únie vrátane podobného výrobku vyrobeného výrobným odvetvím Únie.

                              c)

                              Okrem toho, ako sa uvádza v tabuľke v odôvodnení (264), podobné klesajúce cenové trendy boli zistené aj v prípade Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny.

                              d)

                              Druhy výrobkov vyvážajúcich výrobcov vyrábali a predávali aj výrobcovia z Únie. Ich druhy výrobkov sa teda neodlišovali od druhov výrobkov, ktoré predávali výrobcovia z Únie.

                              e)

                              Pokiaľ ide o objem ruského dovozu, ako sa uvádza v tabuľke v odôvodnení (262), objem dovozu z Ruska sa zvýšil, tak z hľadiska absolútneho objemu, ako aj z hľadiska podielu na trhu.

                  (245)

                  Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že podmienky na vykonanie súhrnného vyhodnotenia účinkov dovozu z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny boli splnené. Predmetný dovoz sa preto na účely určenia ujmy posudzoval súhrnne.

                  (246)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu bolo Komisii doručených niekoľko podaní týkajúcich sa súhrnného vyhodnotenia dotknutých krajín, ktoré sú uvedené v odôvodneniach nižšie.

                  (247)

                  Navrhovateľ tvrdil, že dovoz zo Srbska spôsobil výrobcom Únie ujmu podobne ako dovoz z ostatných štyroch krajín. V tejto súvislosti sa navrhovateľ odvolával na skutočnosť, že dovoz zo Srbska sa v období od roku 2013 do obdobia prešetrovania zdvojnásobil z hľadiska absolútneho objemu aj podielu na trhu, že jeho ceny sa v tomto období tiež znížili a že dovoz zo Srbska počas obdobia prešetrovania výrazne podhodnocoval ceny výrobcov z Únie. Navrhovateľ ďalej tvrdil, že dovoz zo Srbska má trhový podiel 1,04 %, čo je tesne nad prahovou hodnotou 1 % stanovenou v článku 5 ods. 7 základného nariadenia. Okrem toho sa navrhovateľ odvolal na potenciálne riziko obchádzania, keďže ukončenie konania, pokiaľ ide o Srbsko, by podľa neho umožnilo čínskej materskej spoločnosti jediného srbského vyvážajúceho výrobcu uskutočňovať predaj do Únie prostredníctvom jej srbskej dcérskej spoločnosti.

                  (248)

                  Komisia odmietla tvrdenie, že dovoz zo Srbska spôsobil výrobcom z Únie ujmu podobne ako dovoz z iných krajín, a to z týchto dôvodov.

                              —

                              Po prvé, zistilo sa, že objem dovozu zo Srbska bol de minimis. Je teda zanedbateľný a nemožno o ňom vyvodiť záver, že výrobnému odvetviu EÚ spôsobil ujmu. Skutočnosť, že priemerné predajné ceny v Srbsku počas obdobia prešetrovania boli výrazne vyššie ako priemerné predajné ceny ostatných štyroch dotknutých krajín, je ďalším znakom toho, že tento nízky objem dovozu nemôže spôsobiť výrobnému odvetviu EÚ ujmu.

                              —

                              Po druhé, pokiaľ ide o podiel na trhu nad úrovňou 1 %, t. j. 1,04 %, predmetný prah je stanovený v článku 3 ods. 4 základného nariadenia v každom prípade slovom „zanedbateľný“. Výber slova „zanedbateľný“ znamená, že Komisia má pri posudzovaní kumulácie určitú voľnosť na analýzu objemu dovozu. V tomto konkrétnom prípade, ako je vysvetlené v odôvodnení (234), sa rozdiel 0,04 % v absolútnom aj relatívnom vyjadrení považoval nevýznamný.

                              —

                              Po tretie, pokiaľ ide o potenciálne riziko obchádzania, Komisia poznamenala, že skutočný objem výroby a výrobná kapacita jediného srbského vyvážajúceho výrobcu boli oznámené útvarom Komisie. Komisia preto bude venovať osobitnú pozornosť tomuto potenciálnemu riziku obchádzania tým, že bude dôkladne monitorovať prípadné náznaky zmeny v štruktúre obchodu, ktoré by svedčili o potenciálnom obchádzaní s pôvodom v Srbsku. Srbský vyvážajúci výrobca navyše uviedol – hoci je to menej dôležité –, že jeho primárnou stratégiou je reagovať na domáci dopyt a regionálne požiadavky balkánskych krajín.

                  (249)

                  Okrem toho dvaja brazílski vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky tvrdili, že súhrnné vyhodnotenie dovozu z Brazílie spolu s dovozom z Iránu, Ruska a Ukrajiny bolo neodôvodnené z dôvodov uvedených v týchto dvoch odôvodneniach.

                  (250)

                  Jeden argumentoval tým, že viac ako tretina dovozu z Brazílie nekonkurovala výrobkom z Iránu, Ruska a Ukrajiny, čo dokazuje, že predajné kanály dovozu z Brazílie boli odlišné od predajných kanálov Iránu, Ruska a Ukrajiny. Okrem toho tento vyvážajúci výrobca tvrdil, že podobne ako v prípade Srbska boli brazílske ceny výrazne vyššie ako priemerné ceny Iránu, Ruska a Ukrajiny a že brazílski vyvážajúci výrobcovia sa skôr prispôsobovali cene, než by ju určovali. V neposlednom rade tvrdil, že žiadny z brazílskych výrobcov nepodhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie.

                  (251)

                  Druhý brazílsky vyvážajúci výrobca tvrdil, že takéto súhrnné vyhodnotenie bolo nevhodné z dôvodu zanedbateľného objemu dovozu z Brazílie (ako to bolo v prípade Srbska) a rozdielu v podmienkach hospodárskej súťaže. V tejto súvislosti, pokiaľ ide o zanedbateľný objem, brazílsky vyvážajúci výrobca tvrdil, že podiel Brazílie na trhu prekračoval prahovú hodnotu 1 % až od roku 2015 a počas obdobia prešetrovania dosiahol úroveň len 1,79 %. Okrem toho objem jeho dovozu bol príliš malý na to, aby prispel k akejkoľvek ujme, a teda bol takisto nevýznamný. Pokiaľ ide o odlišné podmienky hospodárskej súťaže, poukázal na skutočnosť, že takmer 60 % dovozu dotknutého výrobku z Brazílie počas obdobia prešetrovania predstavovalo predaj alebo transfer prepojeným európskym spoločnostiam, ktoré priamo nekonkurovali výrobkom určeným na voľný trh, a preto mali odlišné podmienky hospodárskej súťaže ako výrobky určené na voľný trh. Takisto spochybnil vyhlásenie Komisie v informačnom dokumente, že dovoz z Brazílie a podobný výrobok z Únie sú navzájom zameniteľné. V tejto súvislosti tvrdil, že brazílski vyvážajúci výrobcovia vyvážajú predovšetkým komerčné druhy plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla, ktoré majú odlišné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti, ako aj iné konečné použitie ako výrobky predávané výrobným odvetvím Únie, čo sú prevažne vysoko kvalitné druhy plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla. Okrem toho spochybnil, že brazílski vyvážajúci výrobcovia by využívali podobné predajné kanály ako vyvážajúci výrobcovia z iných dotknutých krajín. Tvrdil, že na rozdiel od väčšiny dovozov z Brazílie títo výrobcovia zvyčajne predávajú priamo nezávislým zákazníkom na voľnom trhu Únie. Nakoniec predložil podobné pripomienky týkajúce sa cien, aké predložil aj druhý brazílsky vyvážajúci výrobca.

                  (252)

                  Ako sa uvádza ďalej, Komisia zamietla tvrdenia týchto dvoch brazílskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.

                  (253)

                  Po prvé, Komisia na účely vymedzenia spotreby zohľadnila celkový objem brazílskeho dovozu, bez ohľadu na to, či zahŕňal dodávky v rámci skupiny. Dôvodom je, že ak by takýto dovoz neexistoval, spoločnosti by s najväčšou pravdepodobnosťou získavali ploché výrobky z ocele valcované za tepla z iných zdrojov dostupných na voľnom trhu Únie vrátane podobného výrobku vyrobeného výrobným odvetvím Únie.

                  (254)

                  Po druhé, predajné kanály z Brazílie, pokiaľ ide o časť ich predaja, sa nelíšia od predajných kanálov Iránu, Ruska a Ukrajiny. Všetci spolupracujúci výrobcovia Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny využívajú podobné predajné kanály a predávajú buď priamo, alebo prostredníctvom prepojeného obchodníka/dovozcu, ktorý sa nachádza v Únii alebo mimo nej. Okrem toho, pokiaľ ide o tvrdenie, že 60 % dovozu dotknutého výrobku z Brazílie počas obdobia prešetrovania predstavovalo predaj alebo transfer prepojeným európskym spoločnostiam, ktoré priamo nekonkurovali výrobkom určeným na voľný trh, a preto mali odlišné podmienky hospodárskej súťaže ako výrobky určené na voľný trh, možno uviesť tieto skutočnosti. Súčasťou dovozu dotknutého výrobku od ruských vyvážajúcich výrobcov bol aj predaj prepojeným európskym spoločnostiam, pričom časť predaja tieto prepojené európske spoločnosti ďalej spracovali. Títo vyvážajúci výrobcovia mali preto rovnaké podmienky hospodárskej súťaže.

                  (255)

                  Po tretie, ako sa uvádza v tabuľke 4, Komisia uznala, že brazílske ceny sú vyššie ako priemerné ceny Iránu, Ruska a Ukrajiny. Z tabuľky 4 však zároveň vyplýva, že brazílske ceny boli počas posudzovaného obdobia, t. j. v rokoch 2013, 2014, 2015 a počas obdobia prešetrovania, trvalo nižšie ako srbské dovozné ceny.

                  (256)

                  Po štvrté, pokiaľ ide o tvrdenie, že brazílski vyvážajúci výrobcovia sa skôr prispôsobujú cene, než by ju určovali, cena srbského vyvážajúceho výrobcu sa posudzovala v kombinácii so zanedbateľným objemom. V súvislosti s Brazíliou preto nemožno vyvodiť rovnaký záver.

                  (257)

                  Po piate, pokiaľ ide o objem, ako sa uvádza v tabuľke 3, brazílsky dovoz dosiahol počas obdobia prešetrovania úroveň 608 541 ton, pričom srbský dovoz predstavoval 354 145 ton. Objem brazílskeho dovozu plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla bol teda o viac ako 70 % vyšší ako objem srbského dovozu a jeho podiel na trhu predstavoval 1,79 % v porovnaní s 1,04 % v prípade srbského dovozu. V dôsledku toho sa tento dovoz nepovažoval za zanedbateľný.

                  (258)

                  Po šieste, pokiaľ ide o tvrdenie o rozdielnom sortimente výrobkov brazílskych vyvážajúcich výrobcov, ich výrobky jednoznačne konkurovali výrobkom z Únie a výrobkom od ostatných vyvážajúcich výrobcov. V rozpore s tvrdením vyvážajúceho výrobcu z prešetrovania vyplynulo, že všetky druhy dotknutého výrobku vrátane druhov predávaných brazílskymi vyvážajúcimi výrobcami vyrábali a predávali aj výrobcovia z Únie. V tejto súvislosti Komisia uviedla, že viac ako 99,9 % všetkých druhov výrobkov predávaných tromi brazílskymi vyvážajúcimi výrobcami predávali počas obdobia prešetrovania aj výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. Okrem toho súhrnné vyhodnotenie sa vykonáva na úrovni krajín so zreteľom na celý rozsah dotknutého výrobku a nezohľadňujú sa pri ňom určité druhy dotknutého výrobku.

                  (259)

                  Po konečnom poskytnutí informácií brazílsky vyvážajúci výrobca CSN zopakoval, že predajné kanály a dovozné ceny z Brazílie sa podstatne líšia od predajných kanálov a dovozných cien z Iránu, Ruska a Ukrajiny. Pokiaľ ide o predajné kanály, uviedol, že jeho dcérska spoločnosť Lusosider nie je ani obchodníkom, ani dovozcom, ale používateľom plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla. Tvrdil, že najmä situácia spoločnosti NLMK Europe nebola rovnaká ako situácia spoločnosti Lusosider. Spomenul tiež, že spoločnosť Lusosider nemala jednoduchý prístup k plochým výrobkom z ocele valcovaným za tepla predávaným na trhu Únie. Pokiaľ ide o dovozné ceny, uviedol, že ceny dovozu z Brazílie sledujú rovnaký stúpajúci trend ako ceny dovozu zo Srbska.

                  (260)

                  Komisia tieto tvrdenia zamietla ako neopodstatnené, a to z týchto dôvodov. Pokiaľ ide o predajné kanály, v Lotyšsku a Poľsku pôsobili iné ruské dcérske spoločnosti s inou ruskou materskou spoločnosťou ako NLMK, ktoré počas obdobia vyšetrovania čiastočne využívali a do určitej miery spracúvali ploché výrobky z ocele valcované za tepla, ktoré získavali od svojej ruskej materskej spoločnosti. Navyše napriek tvrdeniu, že spoločnosť Lusosider nemala jednoduchý prístup k plochým výrobkom z ocele valcovaným za tepla predávaným na trhu Únie, bola Komisia počas vypočutia informovaná o tom, že spoločnosť Lusosider bola počas obdobia prešetrovania zásobovaná z iných zdrojov, napríklad Turecka, Taiwanu a Ruska. Okrem toho Komisia nemá žiadne dôkazy o tom, že výrobcovia v Únii by nechceli poskytovať dodávky spoločnosti Lusosider a ani samotná spoločnosť Lusosider takéto dôkazy neposkytla. Pokiaľ ide o ceny, Komisia tiež pripomenula, že brazílske ceny boli počas posudzovaného obdobia trvalo nižšie ako srbské dovozné ceny, t. j. v rokoch 2013, 2014, 2015 a v období prešetrovania [pozri odôvodnenie (235)]. Komisia preto neprijala žiadosť brazílskeho vyvážajúceho výrobcu, aby sa dovoz z Brazílie nehodnotil súhrnne s dovozom z ostatných troch krajín.

                  (261)

                  Komisia z týchto dôvodov dospela k záveru, že v prípade všetkých ostatných štyroch krajín sú splnené všetky kritériá stanovené v článku 3 ods. 4, a preto sa na účely určenia ujmy dovoz z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny vyhodnocoval súhrnne.

            4.3.2.   Objem a trhový podiel dovozu z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny

                  (262)

                  Dovoz do Únie z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny sa vyvíjal takto:

                     Tabuľka 5

                     Objem dovozu (v tonách) a trhový podiel

                              2013

                              2014

                              2015

                              OP

                              BRAZÍLIA

                              Objem dovozu z Brazílie

                              41 895

                              108 973

                              580 525

                              608 541

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 260

                                 1 386

                                 1 453

                              Trhový podiel Brazílie

                              0,13 %

                              0,33 %

                              1,65 %

                              1,79 %

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 253

                                 1 273

                                 1 382

                              IRÁN

                              Objem dovozu z Iránu

                              125 202

                              527 161

                              1 015 088

                              1 127 659

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 421

                                 811

                                 901

                              Trhový podiel Iránu

                              0,39 %

                              1,59 %

                              2,89 %

                              3,32 %

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 410

                                 745

                                 857

                              RUSKO

                              Objem dovozu z Ruska

                              1 334 322

                              1 376 412

                              1 714 880

                              1 455 436

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 103

                                 129

                                 109

                              Trhový podiel Ruska

                              4,13 %

                              4,15 %

                              4,88 %

                              4,29 %

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 101

                                 118

                                 104

                              UKRAJINA

                              Objem dovozu z Ukrajiny

                              905 397

                              939 545

                              1 084 477

                              1 075 244

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 104

                                 120

                                 119

                              Trhový podiel Ukrajiny

                              2,80 %

                              2,84 %

                              3,08 %

                              3,17 %

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 101

                                 110

                                 113

                              DOTKNUTÉ KRAJINY

                                 Objem dovozu z dotknutých krajín

                              2 406 816

                              2 952 091

                              4 394 970

                              4 266 880

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 123

                                 183

                                 177

                              Trhový podiel dotknutých krajín

                              7,45 %

                              8,91 %

                              12,50 %

                              12,57 %

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 120

                                 168

                                 169

                                 Zdroj: Eurostat. Trhové podiely boli stanovené porovnaním objemu dovozu so spotrebou na voľnom trhu Únie, ako sa uvádza v tabuľke 2.

                  (263)

                  Z uvedenej tabuľky vyplýva, že v absolútnom vyjadrení sa dovoz z dotknutých krajín počas posudzovaného obdobia výrazne zvýšil. Zároveň celkový trhový podiel ich dovozu do Únie vzrástol počas posudzovaného obdobia o takmer 5 percentuálnych bodov (z 7,45 % v roku 2013 na 12,57 %, čo je nárast o 69 %).

            4.3.3.   Ceny dovozu z dotknutých krajín a cenové podhodnotenie

                  (264)

                  Komisia stanovila ceny dovozu na základe údajov Eurostatu. Vážená priemerná cena dovozu do Únie z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny sa vyvíjala takto:

                     Tabuľka 6

                     Dovozné ceny (EUR/t)

                              2013

                              2014

                              2015

                              OP

                              BRAZÍLIA

                              Priemerná cena brazílskeho dumpingového dovozu

                              461

                              433

                              386

                              346

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 94

                                 84

                                 75

                              IRÁN

                              Priemerná cena iránskeho dumpingového dovozu

                              454

                              415

                              369

                              316

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 91

                                 81

                                 70

                              RUSKO

                              Priemerná cena ruského dumpingového dovozu

                              448

                              431

                              387

                              324

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 96

                                 86

                                 72

                              UKRAJINA

                              Priemerná cena ukrajinského dumpingového dovozu

                              429

                              415

                              370

                              319

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 97

                                 86

                                 74

                              DOTKNUTÉ KRAJINY

                                 Priemerná cena dumpingového dovozu z dotknutých krajín

                              442

                              423

                              378

                              323

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 96

                                 86

                                 73

                                 Zdroj: Eurostat

                  (265)

                  Priemerné ceny dovozu z dotknutých krajín klesli zo 442 EUR/t v roku 2013 na 323 EUR/t počas obdobia prešetrovania. Počas posudzovaného obdobia predstavoval pokles priemernej jednotkovej ceny dumpingového dovozu 27 %.

                  (266)

                  Komisia posúdila cenové podhodnotenie počas obdobia prešetrovania tak, že porovnala:

                              a)

                              vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobkov vyrábaných šiestimi výrobcami z Únie, účtované neprepojeným zákazníkom na voľnom trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu a

                              b)

                              zodpovedajúce vážené priemerné ceny CIF (náklady, poistenie a prepravné) na hranici Únie podľa druhu výrobku dovezeného od spolupracujúcich výrobcov z dotknutej krajiny prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie s príslušnými úpravami zohľadňujúcimi náklady po dovoze.

                  (267)

                  Cenové porovnanie sa uskutočnilo podľa jednotlivých druhov výrobku pri transakciách na rovnakej úrovni obchodu, v prípade potreby s primeranými úpravami, a po odpočítaní rabatov a zliav. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie počas obdobia prešetrovania. Hlavné úpravy sa týkali prepravných nákladov (pohybujúcich sa na úrovni od 3,4 % do 8,9 % u jednotlivých výrobcov z Únie zaradených do vzorky), úverových nákladov (pohybujúcich sa na úrovni od 0,1 % do 0,4 %) a zliav (pohybujúcich sa na úrovni od 0,1 % do 2 %).

                  (268)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení (16), iba jeden neprepojený dovozca vyplnil dotazník. Na základe dôkazov získaných počas overovania u tohto neprepojeného dovozcu sa pripočítala suma vzťahujúca sa na štádium po dovoze vo výške 7 EUR/t.

                  (269)

                  Na základe uvedeného sa zistilo, že dumpingový dovoz z väčšiny dotknutých vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie, a to v rozpätí od 8,45 % do 17,74 %, ako sa uvádza v nasledujúcej tabuľke. V prípade všetkých brazílskych spoločností sa nezistilo žiadne podhodnotenie.

                     Tabuľka 7

                     Rozpätia podhodnotenia

                              Krajina

                              Spoločnosť

                              Rozpätia podhodnotenia ceny

                              Brazília

                              ArcelorMittal Brasil S.A a Aperam Inox América do Sul S.A.

                              – 3,30 %

                              Companhia Siderúrgica Nacional

                              – 6,95 %

                              Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais S.A.

                              – 0,12 %

                              Irán

                              Mobarakeh Steel Company

                              8,45 %

                              Rusko

                              Novolipeck Steel

                              8,87 %

                              Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK)

                              14,0 %

                              PAO Severstal

                              17,74 %

                              Ukrajina

                              Skupina Metinvest

                              8,45 %

                  (270)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu navrhovateľ a iránsky vyvážajúci výrobca uviedli, že informácie poskytnuté v informačnom dokumente a v jednej z jeho príloh si odporovali. Zatiaľ čo v dokumente sa uvádzalo, že v prípade iránskej spoločnosti nebolo zistené žiadne podhodnotenie, v osobitnej prílohe sa v prípade iránskej spoločnosti uvádzalo rozpätie podhodnotenia na úrovni 8,45 %.

                  (271)

                  V odpovedi na tieto pripomienky Komisia potvrdzuje, že v texte informačného dokumentu sa nesprávne odkazovalo na iránsku spoločnosť a že rozpätie podhodnotenia ceny uvedené v prílohe je správne.

                  (272)

                  Po konečnom poskytnutí informácií brazílsky vyvážajúci výrobca Usiminas tvrdil, že v článku 3 ods. 2 a 3 základného nariadenia sa vyžaduje, aby Komisia vykonala riadnu analýzu cenového účinku dumpingového dovozu, a aby posúdila, či došlo k významnému cenovému podhodnoteniu. Takáto analýza by sa nemala obmedzovať len na jednoduché matematické porovnanie, ale mala by zahŕňať aj dynamické hodnotenie cenového vývoja a trendov vo vzťahu medzi cenami dumpingového dovozu a priebežnými cenami podobných výrobkov na domácom trhu.

                  (273)

                  Komisia toto tvrdenie zamietla. Ako prvé poskytla vážené priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie na voľnom trhu v Únii v tabuľke v odôvodnení (295). Následne, ako sa uvádza v odôvodnení (297), Komisia uviedla, že výrobcovia z Únie sa museli prispôsobiť špirále klesajúcich cien a výrazne znížili predajné ceny, najmä v roku 2015 a počas obdobia prešetrovania. Keďže dotknutý výrobok je komoditou, výrobcovia z Únie sa museli prispôsobiť špirále klesajúcich cien. Podobné pripomienky Komisie sa uvádzajú v odôvodnení (387). Okrem toho sa tiež odvoláva na svoju analýzu ostatných faktorov, ktoré v kombinácii alebo samostatne nemohli narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovými dovozmi [pozri odôvodnenie (390)]. Analýza Komisie sa v dôsledku toho neobmedzovala na jednoduché matematické porovnanie. V neposlednom rade ani brazílsky vyvážajúci výrobca neposkytol žiadne argumenty a Komisia si nie je vedomá toho, prečo by v dôsledku takejto dodatočnej analýzy mala byť analýza podhodnotenia zmysluplnejšia vzhľadom na komoditný charakter dotknutého výrobku.

            4.4.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

      4.4.1.   Všeobecné poznámky

                  (274)

                  V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia zahŕňalo skúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali počas posudzovaného obdobia vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.

                  (275)

                  Makroekonomické ukazovatele (výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, zásoby, rast, podiel na trhu, zamestnanosť, produktivita a rozsah dumpingových rozpätí) sa posudzovali na úrovni celého výrobného odvetvia Únie. Posúdenie vychádzalo z informácií poskytnutých navrhovateľom, ktoré sa následne skontrolovali porovnaním s údajmi od výrobcov z Únie a z dostupných oficiálnych štatistík (Eurostat).

                  (276)

                  Analýza mikroekonomických ukazovateľov (predajné ceny, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií, schopnosť získať kapitál, mzdy a výrobné náklady) sa vykonala na úrovni výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Pri posudzovaní sa vychádzalo z ich informácií, ktoré sa riadne overili.

                  (277)

                  S cieľom poskytnúť čo najúplnejší obraz výrobného odvetvia Únie Komisia získala údaje týkajúce sa celkovej výroby dotknutého výrobku a určila, či bola výroba určená na vlastnú spotrebu alebo pre voľný trh. V prípade niektorých ukazovateľov ujmy týkajúcich sa výrobného odvetvia Únie Komisia jednotlivo analyzovala údaje súvisiace s voľným trhom a trhom vlastnej spotreby a vykonala porovnávaciu analýzu. Ide o tieto faktory: predaj, podiel na trhu, jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovosť a peňažný tok. Ostatné hospodárske ukazovatele by sa však mohli zmysluplne preskúmať len vzhľadom na celú činnosť vrátane použitia výrobného odvetvia Únie na vlastnú spotrebu. Ide o tieto faktory: výroba, kapacita, využitie kapacity, investície, návratnosť investícií, zamestnanosť, produktivita, zásoby a náklady na prácu. V prípade týchto faktorov môže Komisia vykonať zmysluplné hodnotenie iba vzhľadom na celú činnosť výrobného odvetvia Únie. Táto analýza je v súlade s judikatúrou súdov Únie a WTO (14).

            4.4.2.   Makroekonomické ukazovatele

      4.4.2.1.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

                  (278)

                  Celková výroba v Únii, výrobná kapacita a využitie kapacity sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                     Tabuľka 8

                     Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

                              2013

                              2014

                              2015

                              OP

                              Objem výroby (v tonách)

                              74 588 182

                              75 509 517

                              74 718 189

                              72 920 472

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 101

                                 100

                                 98

                              Výrobná kapacita (v tonách)

                              100 667 836

                              100 040 917

                              98 093 841

                              98 162 252

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 99

                                 97

                                 98

                              Využitie kapacity

                              74,1 %

                              75,5 %

                              76,2 %

                              74,3 %

                                 Zdroj: Dotazník vyplnený združením Eurofer

                  (279)

                  Počas posudzovaného obdobia sa objem výroby výrobného odvetvia Únie mierne znížil, a to približne o 1,7 milióna ton (–2 %).

                  (280)

                  Vykázané údaje o kapacite sa vzťahujú na technickú kapacitu, čo znamená, že boli zohľadnené úpravy v súvislosti s časom prípravy, údržbou, odstránením prekážok a iných bežných prestojov, ktoré odvetvie považuje za normálne. Výrobná kapacita sa počas posudzovaného obdobia znížila z dôvodu zníženia niektorých výrobných kapacít, najmä v Belgicku a Taliansku.

                  (281)

                  Miera využívania kapacity zostala počas posudzovaného obdobia relatívne stabilná, pričom sa pohybovala v rozmedzí od 74,1 % do 76,2 %.

            4.4.2.2.   Objem predaja a podiel na trhu

                  (282)

                  Objem predaja a podiel výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                     Tabuľka 9

                     Objem predaja a podiel na trhu (voľný trh)

                              2013

                              2014

                              2015

                              OP

                              Objem predaja (v tonách)

                              27 468 243

                              27 910 748

                              27 327 906

                              26 027 000

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 102

                                 99

                                 95

                              Podiel na trhu

                              85,1 %

                              84,2 %

                              77,7 %

                              76,7 %

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 99

                                 91

                                 90

                                 Zdroj: Dotazník vyplnený združením Eurofer a údaje Eurostatu

                  (283)

                  Objem predaja výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu Únie počas posudzovaného obdobia klesol o 5 %, a to z 27,5 milióna ton na 26 miliónov ton.

                  (284)

                  Počas posudzovaného obdobia sa podiel výrobného odvetvia Únie na trhu z hľadiska spotreby v Únii znížil o viac než 8 percentuálnych bodov, a to z 85,1 % na 76,7 %. Pokles objemu predaja na voľnom trhu Únie a strata podielu výrobného odvetvia Únie na trhu sa časovo zhodovala s nárastom spotreby na voľnom trhu Únie, čo je ukazovateľ zhoršenia konkurenčnej pozície výrobcov ocele z Únie.

                  (285)

                  Pokiaľ ide o trh vlastnej spotreby v Únii, objem vlastnej spotreby a podiel na trhu sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                     Tabuľka 10

                     Objem vlastnej spotreby na trhu Únie a podiel na trhu

                              2013

                              2014

                              2015

                              OP

                              Objem vlastnej spotreby na trhu Únie (v tonách)

                              42 418 062

                              42 887 175

                              42 271 071

                              42 454 866

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 101

                                 100

                                 100

                              Celková výroba výrobného odvetvia Únie (v tonách)

                              74 588 182

                              75 509 517

                              74 718 189

                              72 920 471

                              Percentuálny podiel objemu vlastnej spotreby na celkovej výrobe

                              56,9 %

                              56,8 %

                              56,6 %

                              58,2 %

                                 Zdroj: Dotazník vyplnený združením Eurofer a údaje Eurostatu

                  (286)

                  Objem vlastnej spotreby výrobného odvetvia Únie (pozostávajúci z transferov na vlastnú spotrebu a predaja na vlastnú spotrebu na trhu Únie) na trhu Únie v absolútnych číslach zostal počas posudzovaného obdobia relatívne stabilný.

                  (287)

                  Podiel použitia na vlastnú spotrebu (vyjadrený ako percento z celkovej výroby) výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia mierne zvýšil, a to z 56,9 % v roku 2013 na 58,2 % počas obdobia prešetrovania.

            4.4.2.3.   Zamestnanosť a produktivita

                  (288)

                  Zamestnanosť sa vypočítala len pri zohľadnení zamestnancov, ktorí sa priamo podieľali na výrobe podobného výrobku v rôznych oceliarňach výrobcov z Únie. Touto metódou sa získali presné údaje, pričom sú pomerne ľahko vypočítateľné.

                  (289)

                  Zamestnanosť a produktivita sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                     Tabuľka 11

                     Zamestnanosť a produktivita

                              2013

                              2014

                              2015

                              OP

                              Počet zamestnancov
                              (zamestnanci na plný pracovný úväzok)

                              18 632

                              17 739

                              17 829

                              17 722

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 95

                                 96

                                 95

                              Produktivita (v tonách na zamestnanca)

                              4 003

                              4 257

                              4 191

                              4 115

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 106

                                 105

                                 103

                                 Zdroj: Dotazník vyplnený združením Eurofer

                  (290)

                  Úroveň zamestnanosti výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia znížila. Komisia počas prešetrovania zistila, že toto zníženie bolo spôsobené potrebou znížiť výrobné náklady a zvýšiť efektívnosť vzhľadom na rastúcu konkurenciu dumpingového dovozu na trhu. To malo za následok zníženie stavu pracovnej sily o 5 % počas posudzovaného obdobia, a to bez zohľadnenia akejkoľvek nepriamej zamestnanosti. V dôsledku toho a napriek miernemu poklesu objemu výroby (–2 %) v posudzovanom období zaznamenala produktivita pracovnej sily výrobného odvetvia Únie, meraná ako výstup na zamestnanca za rok, nárast (+ 3 %). To preukazuje, že výrobné odvetvie Únie sa usilovalo prispôsobiť meniacim sa trhovým podmienkam, aby zostalo konkurencieschopné.

            4.4.2.4.   Zásoby

                  (291)

                  Úroveň zásob výrobcov z Únie sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

                     Tabuľka 12

                     Zásoby

                              2013

                              2014

                              2015

                              OP

                              Konečný stav zásob (v tonách)

                              2 646 989

                              2 653 224

                              2 798 420

                              2 469 667

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 100

                                 106

                                 93

                              Konečný stav zásob ako percentuálny podiel výroby

                              3,55 %

                              3,51 %

                              3,75 %

                              3,39 %

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 99

                                 106

                                 95

                                 Zdroj: Dotazník vyplnený združením Eurofer

                  (292)

                  Väčšinu druhov podobného výrobku vyrába výrobné odvetvie Únie na základe konkrétnych objednávok používateľov. Zásoby sa preto nepovažovali za významný ukazovateľ ujmy v tomto odvetví. Potvrdilo sa to aj analýzou vývoja konečných zásob ako percentuálneho podielu výroby. Ako možno vidieť, tento ukazovateľ zostal pomerne stabilný na úrovni približne 3,4 % až 3,7 % objemu výroby.

            4.4.2.5.   Veľkosť dumpingového rozpätia

                  (293)

                  Všetky dumpingové rozpätia dovozu z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny boli výrazne vyššie ako úroveň de minimis. Vplyv veľkosti skutočných vysokých dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie nebol vzhľadom na objem a ceny dovozu z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny zanedbateľný.

            4.4.2.6.   Rast

                  (294)

                  Spotreba v Únii (na voľnom trhu) počas posudzovaného obdobia narástla približne o 5 %, pričom objem predaja výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu Únie sa znížil približne o 5 %. Výrobnému odvetviu Únie sa tým zmenšil podiel na trhu, pričom podiel dovozu z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny na trhu sa počas posudzovaného obdobia naopak výrazne zvýšil.

            4.4.3.   Mikroekonomické ukazovatele

      4.4.3.1.   Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

                  (295)

                  Vážené priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie na voľnom trhu v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                     Tabuľka 13

                     Predajné ceny na voľnom trhu v Únii

                              2013

                              2014

                              2015

                              OP

                              Predajná cena (EUR/t)

                              498

                              471

                              427

                              383

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 95

                                 86

                                 77

                              Jednotkové výrobné náklady (EUR/t)

                              511

                              469

                              431

                              413

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 92

                                 84

                                 81

                                 Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

                  (296)

                  V uvedenej tabuľke je vyjadrený vývoj jednotkovej predajnej ceny na voľnom trhu Únie v porovnaní so zodpovedajúcimi výrobnými nákladmi. Predajné ceny boli v priemere nižšie ako jednotkové výrobné náklady, s výnimkou roka 2014, keď trh Únie začal ožívať a podiel dovozu zo štyroch ďalších dotknutých krajín na trhu bol v porovnaní s obdobím prešetrovania nižší.

                  (297)

                  Výrobné náklady zostali vo všeobecnosti vyššie ako klesajúce predajné ceny, s výnimkou roka 2014. V snahe obmedziť stratu podielu na trhu a vzhľadom na skutočnosť, že dotknutý výrobok je komoditou, sa výrobcovia z Únie museli prispôsobiť špirále klesajúcich cien a výrazne znížili predajné ceny, najmä v roku 2015 a počas obdobia prešetrovania. Keďže dotknutý výrobok je komoditou, výrobcovia z Únie sa museli prispôsobiť špirále klesajúcich cien.

                  (298)

                  V prípade výrobcov zaradených do vzorky sa určité ploché výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla určené na vlastnú spotrebu previedli alebo predali za transferové ceny na ďalšie nadväzujúce spracovanie, a pomocou rôznych cenových politík (najmä za ceny transferov na vlastnú spotrebu a za transferové ceny predaja na vlastnú spotrebu). Z tohto dôvodu nie je možné vyvodiť žiadny zmysluplný záver z vývoja cien, pokiaľ ide o použitie na vlastnú spotrebu.

            4.4.3.2.   Náklady práce

                  (299)

                  Priemerné náklady práce výrobcov z Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                     Tabuľka 14

                     Priemerné náklady práce na zamestnanca

                              2013

                              2014

                              2015

                              OP

                              Priemerné náklady práce na zamestnanca (v EUR)

                              63 374

                              66 039

                              66 023

                              67 045

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 104

                                 104

                                 106

                                 Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

                  (300)

                  Počas posudzovaného obdobia sa priemerná mzda na jedného zamestnanca zvýšila o 4 %.

            4.4.3.3.   Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál

                  (301)

                  Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                     Tabuľka 15

                     Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií

                              2013

                              2014

                              2015

                              OP

                              Ziskovosť predaja v Únii na voľnom trhu (v % z obratu z predaja)

                              – 2,7 %

                              0,4 %

                              – 0,8 %

                              – 7,8 %

                              Peňažný tok (v tis. EUR)

                              139 285

                              221 982

                              122 723

                              – 79 661

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 159

                                 88

                                 – 57

                              Investície (v tis. EUR)

                              256 013

                              289 582

                              291 771

                              268 839

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 113

                                 114

                                 105

                              Návratnosť investícií

                              – 3,5 %

                              0,5 %

                              – 1,0 %

                              – 8,5 %

                                 Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

                  (302)

                  Komisia stanovila ziskovosť výrobcov z Únie vyjadrením čistej straty pred zdanením z predaja podobného výrobku na voľnom trhu v Únii ako percentuálneho podielu obratu z tohto predaja.

                  (303)

                  Ziskovosť sa počas posudzovaného obdobia zhoršila: straty vznikali počas všetkých období s výnimkou roka 2014. Zatiaľ čo straty v roku 2013 sčasti súviseli s následkami dlhovej krízy v eurozóne, výrobcovia ocele z Únie sa čiastočne mohli zotaviť počas roka 2014 a v prvom polroku 2015. Ako sa uvádza v tabuľke v odôvodnení (295), jednotková predajná cena klesla počas posudzovaného obdobia o 23 % v dôsledku silného cenového tlaku spôsobeného dumpingovým dovozom od druhého polroku 2015. To viedlo k významnej strate na úrovni 7,8 % počas obdobia prešetrovania, čo je najhorší výsledok počas posudzovaného obdobia.

                  (304)

                  Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobcov z Únie samostatne financovať svoje činnosti. Vývoj čistého peňažného toku mal podobný klesajúci trend ako ziskovosť a klesol na záporné neudržateľné úrovne.

                  (305)

                  Napriek stratám, ktoré vznikli počas posudzovaného obdobia, investície (vrátane nahradenia určitých výrobných aktív) zostali vo všetkých rokoch posudzovaného obdobia nad úrovňou 240 miliónov EUR. Investície však boli počas celého obdobia na relatívne nízkej úrovni, keďže schopnosť získavať kapitál bola ovplyvnená stratami, ktoré vznikli počas posudzovaného obdobia (okrem malého zisku dosiahnutého v roku 2014).

                  (306)

                  Návratnosť investícií je zisk (alebo strata) vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií. Vzhľadom na vzniknuté straty bola návratnosť investícií počas posudzovaného obdobia negatívna, s výnimkou roka 2014.

            4.4.3.4.   Pripomienky týkajúce sa mikroekonomických ukazovateľov

                  (307)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu ruskí vyvážajúci výrobcovia, skupina MMK, skupina Severstal a ruské ministerstvo hospodárskeho rozvoja uviedli, že Komisia vo svojej analýze mikroekonomických ukazovateľov riadne nezohľadnila faktor trhu na vlastnú spotrebu. Ruský vyvážajúci výrobcovia uviedli, že Komisia analyzovala mikroekonomické ukazovatele len v súvislosti s voľným trhom, ktorý je menším segmentom trhu a tvorí iba 41,8 % až 43,1 % výroby dotknutého výrobku v Únii. Tvrdili, že preskúmanie mikroekonomických ukazovateľov len v súvislosti s voľným trhom Únie by pravdepodobne vytvorilo negatívnejší obraz než je ten, ktorý sa týka celého trhu podobného výrobku v EÚ. V tejto súvislosti sa odvolali na závery správy odvolacieho orgánu WTO s názvom Spojené štáty – antidumpingové opatrenia týkajúce sa určitých oceľových výrobkov valcovaných za tepla z Japonska
                      (15), v ktorých sa podľa ich názoru vyžaduje, aby vyvážené a objektívne preskúmanie mikroekonomických ukazovateľov zahŕňalo obidve voľný trh aj trh vlastnej spotreby.

                  (308)

                  Komisia zamietla tvrdenie, že nevykonala vyvážené a objektívne preskúmanie mikroekonomických ukazovateľov zahŕňajúce voľný trh aj trh vlastnej spotreby.

                  (309)

                  Po prvé, v odôvodnení (277) vysvetlila svoju metodiku a uviedla, ako a kedy rozlišovala medzi údajmi týkajúcimi sa voľného trhu a trhu vlastnej spotreby.

                  (310)

                  Po druhé, tvrdenie, že Komisia nekonala v súlade s touto správou odvolacieho orgánu WTO, nie je správne. Komisia pri svojej analýza neignorovala trh vlastnej spotreby. Poskytla údaje o trhu vlastnej spotreby a tam, kde to bolo vhodné, ich vo svojej analýze zohľadnila [pozri v tejto súvislosti odôvodnenia (224) a (225) a odôvodnenia (285) až (287)].

                  (311)

                  Po tretie, v tomto konkrétnom prípade prevažná časť trhu vlastnej spotreby pozostávala z transferov na vlastnú spotrebu (takmer 87 % počas obdobia prešetrovania), ako sa uvádza v tejto tabuľke:

                     Tabuľka 16

                     Prehľad transferov na vlastnú spotrebu a predaja na vlastnú spotrebu

                              2013

                              2014

                              2015

                              OP

                              Transfery na vlastnú spotrebu (v tonách)

                              35 884 971

                              36 155 050

                              35 865 270

                              36 787 755

                              Predaj na vlastnú spotrebu (v tonách)

                              6 533 091

                              6 732 125

                              6 405 801

                              5 667 111

                              Objem vlastnej spotreby na trhu Únie (v tonách)

                              42 418 062

                              42 887 175

                              42 271 071

                              42 454 866

                  (312)

                  Takéto vnútorné transfery nevstupujú na voľný trh, pretože integrovaný výrobca používa výrobok na ďalšie spracovanie, transformáciu alebo montáž v rámci integrovaného procesu. Tieto interné transfery sa na rozdiel od predaja na vlastnú spotrebu vyznačujú tým, že sa pri nich nevystavujú žiadne obchodné faktúry a že integrovaný výrobca/používateľ nie je samostatnou právnickou osobou. V dôsledku toho v prípade týchto transferov na vlastnú spotrebu neexistujú predajné ceny.

                  (313)

                  Navyše v prípade takýchto transferov na vlastnú spotrebu je veľmi ťažké stanoviť ziskovosť alebo návratnosť investícií, pretože druhy výrobkov (ak sa prevádzajú na vlastnú spotrebu) sa ďalej spracúvajú interne a na rôzne nadväzujúce výrobky z ocele bez vystavovania faktúr predaja (ktoré sú nevyhnutné na určenie príjmov a predstavujú jeden z rozhodujúcich prvkov na určenie zisku).

                  (314)

                  Napriek tomu, ako sa uvádza v odôvodnení (41), rozličné druhy plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla sú hlavným materiálom na výrobu rôznych výrobkov z ocele s pridanou hodnotou v ďalšom článku výrobného reťazca, počnúc plochými a potiahnutými výrobkami z ocele valcovanými za studena (16). V tejto súvislosti sa v predbežnom nariadení o plochých výrobkoch z ocele valcovaných za studena s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Ruskej federácii uvádza, že „situácia výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu [sa] počas posudzovaného obdobia výrazne zhoršila, keď sa od roku 2012 začali hromadiť straty. V skutočnosti objem predaja na voľnom trhu Únie klesol o 14 %, predajné jednotkové ceny klesli o 19 %, zatiaľ čo výrobné náklady sa znížili iba o 16 %. Výrobné odvetvie Únie navyše prišlo o trhový podiel v dôsledku dovozu z dotknutých krajín a muselo znížiť investície vzhľadom na pretrvávajúcu zápornú návratnosť investícií.
                      (17)“ Tento záver v tomto odôvodnení bol potvrdený v konečnej fáze (18) a je stále relevantný. Obdobie prešetrovania vo veci plochých výrobkov z ocele valcovaných za studena (19) predchádzalo obdobiu prešetrovania v tejto veci. Aj napriek rôznym obdobiam prešetrovania však uvedené ukazovatele, podobne ako v prípade voľného trhu, vytvárajú negatívny obraz o plochých výrobkoch z ocele valcovaných za studena, t. j. o prvom nadväzujúcom trhu, na ktorom prebiehajú transfery a predaj plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla na vlastnú spotrebu.

                  (315)

                  V dôsledku toho Komisia na základe uvedených argumentov zamietla tvrdenia ruských vyvážajúcich výrobcov a ruského ministerstva hospodárskeho rozvoja a potvrdila, že konala s náležitou starostlivosťou a zabezpečila riadne preskúmanie oboch trhov.

            4.4.4.   Záver o značnej ujme

                  (316)

                  Napriek konkrétnym opatreniam výrobného odvetvia Únie na zlepšenie efektívnosti znižovaním nákladov (ako je napríklad zníženie týždenných pracovných hodín) a prísnou kontrolou výrobných nákladov počas posudzovaného obdobia sa hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie výrazne zhoršila, a to z – 2,7 % v roku 2013 na – 7,8 % počas obdobia prešetrovania. V dôsledku toho sa počas posudzovaného obdobia nahromadili straty, s výnimkou roka 2014.

                  (317)

                  Okrem toho napriek 5 % zvýšeniu spotreby v Únii na voľnom trhu sa objem predaja výrobného odvetvia Únie znížil o 5 %, jednotkové predajné ceny klesli o viac ako 20 % a výroba klesla o 2 %. Ďalej klesla zamestnanosť o 5 %. V dôsledku toho sa aj iné ukazovatele ujmy vyvíjali negatívne.

                  (318)

                  Následky dlhovej krízy v eurozóne v roku 2013 negatívne ovplyvnili ziskovosť v roku 2013, po ktorom nasledovalo mierne oživenie v roku 2014. Za osobitných okolností tohto konania následne výrobcovia z Únie predávali dotknutý výrobok, najmä od druhého polroka 2015, pod úrovňou nákladov, aby si udržali svoj podiel na trhu. Všetci vyvážajúci výrobcovia zo štyroch dotknutých krajín predávali za dumpingové ceny a ich ceny vo väčšine prípadov podhodnocovali ceny výrobcov ocele z Únie, a tým vyvíjali značný tlak na predajné ceny výrobného odvetvia Únie.

                  (319)

                  Z dôvodu strát, ktoré vznikli počas posudzovaného obdobia v dôsledku faktorov opísaných vyššie v texte, mali ostatné ukazovatele, ako sú peňažný tok, návratnosť investícií, rovnaký klesajúci trend ako ukazovateľ ziskovosti.

                  (320)

                  Zainteresované strany boli prostredníctvom informačného dokumentu informované, že Komisia dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia, a dostali príležitosť predložiť pripomienky.

                  (321)

                  Ruskí vyvážajúci výrobcovia (skupina MMK a skupina Severstal) a ruské ministerstvo hospodárskeho rozvoja tvrdili, že v súčasnom konaní Komisia nemohla vyvodiť záver o značnej ujme, keďže konanie týkajúce sa čínskeho dovozu (20) sa vzťahovalo na presne ten istý výrobok a de facto presne tie isté obdobia na posúdenie trendov ujmy a príčinnej súvislosti (do júna 2016 a dokonca až do septembra 2016). Z tohto dôvodu tvrdili, že vzhľadom na silné prepojenie medzi týmito dvoma konaniami bolo potrebné zosúladiť zistenia o ujme a príčinnej súvislosti v obidvoch konaniach.

                  (322)

                  Brazílsky vyvážajúci výrobca Usiminas takisto spochybnil, či sa situácia výrobného odvetvia Únie mohla len za šesť mesiacov zhoršiť zo situácie, v ktorej hrozila ujma, na situáciu značnej ujmy, keď sa zoberie do úvahy skutočnosť, že obdobie prešetrovania v prípade konania týkajúceho sa čínskeho dovozu aj obdobie prešetrovania týkajúce sa tohto konania sa vzťahovali na druhý polrok 2015. Z tých istých dôvodov ruské ministerstvo hospodárskeho rozvoja tiež požiadalo Komisiu, aby prehodnotila určenie existencie značnej ujmy na strane výrobného odvetvia Únie v rámci tohto konania.

                  (323)

                  Spoločnosť Usiminas navyše tvrdila, že niekoľko ukazovateľov v skutočnosti vykazovalo stabilný alebo len mierne negatívny trend, a preto nie je možné ujmu, ktorú údajne výrobné odvetvie Únie utrpelo, klasifikovať ako značnú. V tejto súvislosti sa tento vyvážajúci výrobca odvolával na mierny pokles výroby v Únii, objemu predaja a zamestnanosti. Tento vyvážajúci výrobca zároveň tvrdil, že pokles podielu na trhu, ktorý bol síce významnejší, bol stále mierny vzhľadom na skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie si počas obdobia prešetrovania udržalo dominantný podiel na trhu na úrovni 76,7 %.

                  (324)

                  Komisia uznala, že súčasné prešetrovanie sa vzťahuje na presne ten istý výrobok a podobný výrobok ako prešetrovanie týkajúce sa čínskeho dovozu.

                  (325)

                  Súčasné prešetrovanie a prešetrovanie týkajúce sa čínskeho dovozu sa však nevzťahujú na rovnaké obdobia relevantné na posúdenie trendov ujmy a príčinnej súvislosti. Predovšetkým treba uviesť, že prešetrovanie dumpingu a ujmy v rámci súčasného prešetrovania sa týkalo obdobia od 1. júla 2015 do 30. júna 2016, zatiaľ čo preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2013 do 30. júna 2016. V prípade prešetrovania týkajúceho sa čínskeho dovozu sa prešetrovanie dumpingu, subvencií a ujmy týkalo obdobia od 1. januára 2015 do 31. decembra 2015, zatiaľ čo preskúmanie trendov relevantných na posúdenie ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2012 do konca roka 2015. Hoci je pravda, že obdobie prešetrovania sa pre uvedené dve prešetrovania počas šiestich mesiacov (obdobie od 1. júla 2015 do 31. decembra 2015) prekrýva, stanovenie dumpingu a ujmy sa vykonalo na základe obdobia prešetrovania a posudzovaného obdobia, ktoré boli pre súčasné prešetrovanie a prešetrovania týkajúce sa Číny odlišné a ktoré boli už predtým vymedzené v súlade s príslušnými ustanoveniami základného nariadenia a oznámené v oznámení o začatí konania. Toto bolo jasne vysvetlené v odôvodnení 115 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2017/649 (21) (ďalej len „konečné nariadenie týkajúce sa Číny“), v ktorom sa uvádza: „Podľa Komisie nebolo možné v tejto veci kumulovať dumpingový dovoz spojením dvoch prešetrovaní. Koncept dovozu, ktorý je „súčasne predmetom antidumpingových prešetrovaní“ podľa článku 3 ods. 4 základného nariadenia, vyžaduje, aby išlo buď o dovoz, ktorý je predmetom rovnakého prešetrovania, alebo o dovoz, ktorý je predmetom dvoch rôznych súčasne prebiehajúcich prešetrovaní, pri ktorých sú obdobia prešetrovania rovnaké alebo sa tieto obdobia do veľkej miery prekrývajú. V tejto veci má každé z dvoch prešetrovaní rôzne obdobia prešetrovania, ktoré sa prekrývajú len počas šiestich mesiacov.“

                  (326)

                  V konaní v súčasnej veci Komisia získala dostatočné dôkazy na začatie konania založeného na tvrdení o skutočnej ujme, predovšetkým z dôvodu stanovovania veľmi nízkych cien, počas obdobia prešetrovania. Konanie týkajúce sa Číny sa naopak týka hrozby ujmy vzťahujúcej sa na obdobie prešetrovania čiastočne predchádzajúce obdobiu prešetrovania v súčasnej veci, ktoré nie je založené len na stanovovaní cien a vývoji objemu čínskeho dovozu, ale aj na očakávanom budúcom správaní čínskych vyvážajúcich výrobcov, najmä so zreteľom na existujúce voľné kapacity.

                  (327)

                  Komisia je na základe judikatúry povinná vykonať analýzu na účely pripísania ujmy jednotlivým faktorom. V súčasnom konaní dovoz zo štyroch krajín spôsobil skutočnú ujmu výrobnému odvetviu Únie počas obdobia prešetrovania tohto konania.

                  (328)

                  Nezávisle od uvedenej skutočnej ujmy čínsky dovoz predstavoval ďalšiu hrozbu ujmy pre výrobné odvetvie Únie. Vzhľadom na rozdielnosť daných dvoch období prešetrovania a zistenia, ku ktorým sa dospelo v súčasnom prešetrovaní, hrozba ujmy spôsobenej Čínou nemôže narušiť príčinnú súvislosť v tomto konaní.

                  (329)

                  Komisia takisto poznamenala, že metóda použitá na výpočet rozpätia ujmy, ktorá je založená na predaji pod cenou zistenou v prípade spoločností zo štyroch krajín, automaticky zahŕňa akékoľvek pripísanie ujmy spôsobenej Čínou pre dovoz zo štyroch krajín.

                  (330)

                  Pokiaľ ide o pochybnosti brazílskeho vyvážajúceho výrobcu o tom, či sa situácia výrobného odvetvia Únie mohla len za šesť mesiacov zhoršiť zo situácie, keď hrozila ujma, na situáciu, keď došlo k značnej ujme, Komisia porovnala obdobie prešetrovania vo veciach týkajúcich sa Číny s obdobím prešetrovania v tomto konaní a zistila, že v tomto šesťmesačnom období sa situácia výrobného odvetvia Únie zhoršila. V tejto súvislosti sa Komisia odvoláva napríklad na ďalší pokles objemu výroby, objemu predaja, zamestnanosti a predajných cien výrobcov z Únie a zhoršujúcu sa negatívnu finančnú situáciu (ziskovosť), ako sa uvádza v tejto tabuľke.

                     Tabuľka 17

                     Porovnanie niektorých hlavných makroekonomických a mikroekonomických ukazovateľov medzi „konaním týkajúcim sa Číny“ a konaním týkajúcim sa 5 krajín počas príslušných období prešetrovania

                              Odôvodnenia

                              2015 (obdobie prešetrovania v konaní týkajúcom sa Číny)

                              OP

                              Objemy výroby

                              (278)

                              74 718 189

                              72 920 472

                              Využitie kapacity

                              (278)

                              76,2 %

                              74,3 %

                              Objem predaja na voľnom trhu

                              (282)

                              27 327 906

                              26 027 000

                              Trhový podiel výrobcov z Únie na voľnom trhu

                              (282)

                              77,7 %

                              76,7 %

                              Zamestnanosť

                              (289)

                              17 829

                              17 722

                              Predajné ceny

                              (295)

                              427

                              383

                              Strata výrobcov z Únie zaradených do vzorky

                              (301)

                              – 0,8 %

                              – 7,8 %

                  (331)

                  Pokiaľ ide o tvrdenie, že niekoľko ukazovateľov v skutočnosti vykazovalo stabilný alebo len mierne negatívny trend, a preto ujmu, ktorú údajne výrobné odvetvie Únie utrpelo, nie je možné klasifikovať ako značnú, Komisia poukázala na ďalšie zhoršovanie hlavných ukazovateľov ujmy, ako sa uvádza v odôvodneniach (316) až (319). Komisia zistila, že len na základe tohto zhoršenia bolo možné situáciu výrobného odvetvia Únie klasifikovať ako značnú ujmu.

                  (332)

                  Po konečnom poskytnutí informácií ruskí vyvážajúci výrobcovia (skupina MMK a skupina Severstal) spochybnili zistenie Komisie o značnej ujme, a to z týchto dôvodov:

                              —

                              výrobné odvetvie Únie dosiahlo v období od januára do marca 2017 zisk na úrovni 8,6 % [pozri odôvodnenie (425)],

                              —

                              6. apríla 2017 nariadenie, ktorým sa ukladajú antidumpingové clá v súvislosti s prešetrovaním plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla z Číny (22), definitívne preukázalo, že výrobné odvetvie Únie v súvislosti s dotknutým výrobkom neutrpelo značnú ujmu do 31. decembra 2015. Okrem toho k 1. januáru 2016 nedošlo k žiadnej značnej ujme a ziskovosť výrobného odvetvia Únie bola už v období od 1. júla do 31. decembra 2016 opäť na úrovni 2 % [pozri aj odôvodnenie (425)],

                              —

                              podobné vyjadrenie predložil aj brazílsky vyvážajúci výrobca Usiminas (23), ktorý tvrdil, že „chce uviesť, že porovnanie (24) nevysvetľuje, či sa situácia výrobného odvetvia Únie mohla
                                    len za šesť mesiacov
                                  zhoršiť zo situácie, keď hrozila ujma, na situáciu, keď došlo k značnej ujme“,

                              —

                              mierne zhoršenie hospodárskych ukazovateľov od roku 2015 do obdobia prešetrovania [pozri tabuľku v odôvodnení (330)] nemožno považovať za významné.

                  (333)

                  Komisia odmietla tieto tvrdenia z týchto dôvodov:

                              —

                              ako sa uvádza v odôvodnení (426), v súlade s článkom 6 ods. 1 základného nariadenia sa záver o ujme vyvodil na základe overených údajov z obdobia prešetrovania. Na druhej strane, zber a overovanie údajov po období prešetrovania sa uskutočnilo v rámci analýzy záujmu Únie. V tabuľke v odôvodnení (301) sa uvádzajú vysoké straty od roku 2013 (s výnimkou roka 2014).
                              Dokonca aj pri zohľadnení údajov z obdobia po období prešetrovania sa výrobné odvetvie Únie stále nachádza v nepriaznivej situácii: zisky dosiahnuté v období od júla do decembra 2016 a od januára do marca 2017 nemôžu kompenzovať za sebou nasledujúce obdobia vyšších strát. Navyše analýza ujmy sa zakladá na viacerých faktoroch, pričom ziskovosť je len jedným z mnohých,

                              —

                              pokiaľ ide o nariadenie, ktorým sa ukladajú antidumpingové clá na ploché výrobky z ocele valcované za studena z Číny, Komisia odkázala na svoje tvrdenia v odôvodnení (325) a najmä na skutočnosť, že súčasné prešetrovanie a prešetrovanie v Číne sa nevzťahujú na rovnaké obdobia relevantné pre posúdenie trendov ujmy a príčinnej súvislosti,

                              —

                              pokiaľ ide o zhoršenie hospodárskych ukazovateľov, Komisia zopakovala, že všetky hlavné ukazovatele sa zhoršili a boli charakterizované ďalším poklesom objemu výroby, objemu predaja, zamestnanosti a predajných cien výrobcov z Únie a zhoršenou negatívnou finančnou situáciou (ziskovosťou). Tieto skutočnosti možno samy osebe považovať za ukazovateľ značnej ujmy.

                  (334)

                  Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

            5.   PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ

                  (335)

                  V súlade s článkom 3 ods. 6 základného nariadenia Komisia preskúmala, či ujma výrobnému odvetviu Únie bola spôsobená dumpingovým dovozom z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny. V súlade s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia Komisia takisto skúmala, či výrobné odvetvie Únie mohlo byť zároveň poškodené aj inými známymi faktormi. Komisia zabezpečila, aby sa žiadna možná ujma vyvolaná inými faktormi, ako je dumpingový dovoz z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny, nepripísala dumpingovému dovozu.

                  (336)

                  Faktormi, ktoré Komisia posudzovala, boli: hospodárska kríza, nedostatočná konkurencieschopnosť výrobcov z Únie, dovoz z tretích krajín, vplyv situácie jedného talianskeho výrobcu ocele na obraz o ujme, výkonnosť výrobcov z Únie v oblasti predaja na vývoz, nadmerná kapacita európskeho oceliarskeho priemyslu a korelácia medzi cenami plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla na trhu Únie na jednej strane a cenami surovín a plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla na svetovom trhu na druhej strane.

            5.1.   Vplyv dumpingového dovozu z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny

                  (337)

                  Predajné ceny vyvážajúcich výrobcov klesli v priemere zo 442 EUR/t v roku 2013 na 323 EUR/t počas obdobia prešetrovania (–27 %). Nepretržitým znižovaním jednotkovej predajnej ceny počas posudzovaného obdobia boli vyvážajúci výrobcovia z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny schopní zvýšiť svoj podiel na trhu zo 7,45 % v roku 2013 na 12,57 % počas obdobia prešetrovania, ako sa uvádza v tabuľke v odôvodnení (262). V roku 2015 a počas obdobia vyšetrovania zároveň došlo k podstatnému zvýšeniu objemu dovozu z dotknutých krajín v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi.

                  (338)

                  Komisia dospela k záveru, že rastúci objem a prudký pokles cien dovozu z dotknutých krajín počas posudzovaného obdobia spôsobili výrobnému odvetviu Únie ujmu. Vzhľadom na agresívnu cenovú stratégiu vyvážajúceho výrobcu dotknutých krajín totiž výrobcovia z Únie nemali inú možnosť ako znížiť ceny a predávať so stratou, aby si udržali určitú úroveň objemu predaja a podielu na trhu. To následne negatívne ovplyvnilo ziskovosť výrobného odvetvia, ktorá počas obdobia prešetrovania dosiahla neudržateľnú úroveň –7,8 %.

                  (339)

                  Vzhľadom na časovú zhodu medzi úrovňou dumpingového dovozu za nepretržite klesajúce ceny na jednej strane a na druhej strane znížením objemu predaja a poklesom cien výrobného odvetvia Únie, ktoré viedli k ďalším stratám, Komisia dospela k záveru, že dumpingový dovoz spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu.

            5.2.   Vplyv ostatných faktorov

      5.2.1.   Hospodárska kríza

                  (340)

                  Komisia zistila, že následky dlhovej krízy v eurozóne negatívne ovplyvnili výkonnosť oceliarskeho priemyslu v Únii v roku 2013. Ako sa však uvádza v odôvodnení (303), Komisia tiež dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie sa v roku 2014 a v prvom polroku 2015 začalo zotavovať.

                  (341)

                  Predovšetkým trh sa začal zotavovať z účinkov krízy a od roku 2014 zaznamenal relatívne stabilný a dokonca rastúci dopyt. Vďaka tomu mohlo mať výrobné odvetvie Únie od roku 2014 zo zotavenia trhu väčší prospech. Dovoz s nízkymi cenami však postupne rástol a získaval podiely na trhu na úkor výrobného odvetvia Únie. Nepretržitý tlak dovozu sa začal naplno prejavovať od druhého polroka 2015, t. j. od začiatku obdobia prešetrovania.

                  (342)

                  Vzhľadom na oživenie trhu Únie, o ktorom svedčí nárast spotreby na voľnom trhu Únie počas posudzovaného obdobia [pozri tabuľku v odôvodnení (226)], Komisia dospela k záveru, že dlhová kríza v eurozóne mala počas posudzovaného obdobia negatívny vplyv predovšetkým v roku 2013 a pred obdobím prešetrovania. Neprispela však k značnej ujme zistenej počas obdobia prešetrovania.

            5.2.2.   Dovoz z tretích krajín

      5.2.2.1.   Čína

                  (343)

                  Objem dovozu z Číny a jeho podiel na trhu (objem z celkového dovozu) sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                     Tabuľka 18

                     Objem, jednotkové ceny a podiely dovozu z Číny na trhu

                              2013

                              2014

                              2015

                              OP

                              Čína

                              Objem dovozu z Číny

                              336 028

                              592 104

                              1 519 304

                              1 578 848

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 176

                                 452

                                 470

                              Jednotkové ceny dovozu z Číny

                              505

                              463

                              404

                              339

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 92

                                 80

                                 67

                              Podiel na trhu

                              1,04 %

                              1,79 %

                              4,32 %

                              4,65 %

                              Podiel na celkovom objeme dovozu do Únie

                              6,97 %

                              11,32 %

                              19,41 %

                              19,98 %

                                 Zdroj: Eurostat

                  (344)

                  Ako sa uvádza v predchádzajúcej tabuľke, dovoz z Číny vzrástol počas posudzovaného obdobia o 370 %, zatiaľ čo dovoz z tretích krajín okrem Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny (vrátane Číny) vzrástol len o 51 %. Okrem toho pri porovnaní absolútnych údajov o dovoze sa zistilo, že:

                              —

                              Čína spolu s Ruskom a Ukrajinou patrila v období rokov 2013 – 2015 medzi troch najväčších vývozcov na trh Únie.

                              —

                              Čína bola počas obdobia prešetrovania najväčším vývozcom do Únie.

                  (345)

                  Okrem toho čínske ceny klesli z 505 EUR/t v roku 2013 na 339 EUR/t počas obdobia prešetrovania.

                  (346)

                  Komisia je na základe judikatúry povinná vykonať analýzu na účely pripísania ujmy jednotlivým faktorom. V súčasnom prešetrovaní dovoz z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny spôsobil počas obdobia prešetrovania vzťahujúceho sa na toto konanie výrobnému odvetviu Únie skutočnú ujmu. Nezávisle od súčasného prešetrovania Komisia v súvislosti s prešetrovaním toho istého výrobku dovážaného z Číny dospela k záveru, že medzi čínskym dumpingovým dovozom a hrozbou značnej ujmy výrobnému odvetviu Únie existuje príčinná súvislosť (najmä počas druhého polroka 2015) (25).

                  (347)

                  Hoci sa prešetrovanie týkajúce sa Číny a súčasné prešetrovanie nevzťahujú na rovnaké obdobia relevantné na posúdenie trendov ujmy a príčinnej súvislosti, obdobia prešetrovania týkajúce sa týchto dvoch konaní sa počas šiestich mesiacov prekrývali (obdobie od 1. júla 2015 do 31. decembra 2015). Po druhé, ako sa uvádza v odôvodnení 59 konečného nariadenia týkajúceho sa Číny (26), objem čínskeho dovozu sa v prvom polroku 2016 (773 275 ton) ešte zvýšil (o 8,5 %) v porovnaní s prvým polrokom 2015 (712 390 ton). Okrem toho, ako je uvedené v tabuľke v odôvodnení (343), objem dovozu z Číny počas obdobia prešetrovania nebol zanedbateľný. Po tretie, ako sa uvádza v odôvodnení 93 konečného nariadenia týkajúceho sa Číny, „[vyvážajúci] čínski výrobcovia uplatňovali na trhu Únie prístup agresívneho stanovovania cien, a to najmä v druhom polroku 2015 a v prvom polroku 2016. Ak sa žiadne opatrenia neprijmú, vzhľadom na obrovskú súčasnú čínsku nadmernú kapacitu pre oceľ vrátane dotknutého výrobku by čínski vyvážajúci výrobcovia mohli naďalej uplatňovať agresívnu cenovú stratégiu, a to pri znížení svojich predajných cien na minimálne úrovne.“

                  (348)

                  Zo všetkých týchto dôvodov a najmä z dôvodu nezanedbateľného objemu čínskeho dovozu a agresívneho stanovovania cien čínskymi vyvážajúcimi výrobcami je možné, že k značnej ujme zistenej v tomto prešetrovaní prispel aj čínsky dovoz.

                  (349)

                  Na druhej strane nemožno vyvodiť záver, že čínsky dovoz bol jedinou príčinou zhoršenia situácie výrobného odvetvia Únie. Ak by sa hypoteticky vylúčil účinok čínskeho dovozu, samotný dovoz zo štyroch krajín by stále bol nezávislou príčinou. Predovšetkým úroveň dovozu zo štyroch dotknutých krajín počas obdobia prešetrovania (4,2 milióna ton) je oveľa významnejšia a takmer trojnásobne vyššia ako úroveň dovozu z Číny počas obdobia prešetrovania (1,6 milióna ton).

                  (350)

                  Okrem toho čínski vyvážajúci výrobcovia podľa všetkého na trhu Únie určovali ceny, ale len toto určovanie cien plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla čínskymi výrobcami nebolo rozhodujúce. Ceny na trhu Únie stláčal nadol aj dovoz zo štyroch krajín s výrazným objemom a podielom na trhu. Bez tohto prispôsobenia sa agresívnej cenovej politike štyroch krajín by k ujme nedošlo.

                  (351)

                  Komisia preto dospela k záveru, že dovoz z Číny pravdepodobne prispel k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Nenarušil však príčinnú súvislosť medzi ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie a dumpingovým dovozom z ostatných štyroch krajín z dôvodu jeho značného objemu a pomerne nízkych cien.

                  (352)

                  Navyše žiadne účinky čínskeho vývozu sa týmto štyrom krajinám nepripisujú, pretože v úrovni odstránenia ujmy sa zohľadňujú len účinky dumpingového dovozu z týchto štyroch krajín [pozri odôvodnenie (554)].

            5.2.2.2.   Ostatné krajiny

                  (353)

                  Objem dovozu z tretích krajín a jeho podiel na trhu (objem z celkového dovozu) sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                     Tabuľka 19

                     Objem, jednotkové ceny a podiely dovozu z tretích krajín na trhu (okrem Číny)

                              2013

                              2014

                              2015

                              OP

                              Turecko

                              Objem dovozu z Turecka

                              1 001 157

                              473 194

                              667 119

                              824 099

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 47

                                 67

                                 82

                              Jednotkové ceny dovozu z Turecka

                              462

                              452

                              397

                              344

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 98

                                 86

                                 74

                              Podiel na trhu

                              3,10 %

                              – 1,43 %

                              1,90 %

                              2,43 %

                              Podiel na celkovom objeme dovozu do Únie

                              20,76 %

                              9,00 %

                              8,45 %

                              10,4 %

                              Spolu (všetky ostatné krajiny okrem Brazílie, Iránu, Ruska Ukrajiny a Číny)

                              Objem dovozu zo všetkých ostatných krajín

                              2 081 103

                              1 684 531

                              1 914 137

                              2 057 998

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 81

                                 92

                                 99

                              Jednotkové ceny dovozu zo všetkých ostatných krajín

                              478

                              461

                              423

                              365

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 97

                                 89

                                 76

                              Podiel na trhu

                              6,44 %

                              5,08 %

                              5,44 %

                              6,07 %

                              Podiel na celkovom objeme dovozu do Únie

                              43,16 %

                              32,22 %

                              24,24 %

                              26,04 %

                                 Zdroj: Eurostat

                  (354)

                  Jeden brazílsky vyvážajúci výrobca tvrdil, že nezaradenie Turecka do tohto prešetrovania bolo diskriminačné. Tento vyvážajúci výrobca uviedol, že objem dovozu z Turecka bol počas posudzovaného obdobia vyšší ako objem dovozu z Brazílie a že aj dovozné ceny z Turecka boli nižšie ako dovozné ceny z Brazílie. Táto zainteresovaná strana preto tvrdila, že hlavnou príčinou ujmy, ktorú mohlo utrpieť výrobné odvetvie Únie, bol turecký dovoz a že navrhovateľ nesprávne odmietol vplyv tureckého dovozu.

                  (355)

                  Pokiaľ ide o tvrdenie o diskriminácii, Komisia poznamenala, že navrhovateľ v podnete predložil dôkazy prima facie, že tureckí vyvážajúci výrobcovia nepredávali dotknutý výrobok na trhu Únie za dumpingové ceny. Na druhej strane podobné výpočty týkajúce sa Brazílie a ostatných dotknutých krajín naznačovali, že dovoz z týchto krajín bol skutočne dumpingový, čo sa v tomto prešetrovaní potvrdilo.

                  (356)

                  Pokiaľ ide o možnú ujmu spôsobenú dovozom z Turecka, Komisia zistila, že objem dovozu z Turecka sa počas posudzovaného obdobia znížil. Aj keby dovoz z Turecka prispel k ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Únie, nemohol byť preto príčinou narastajúcich negatívnych trendov zistených v analýze ujmy. Navyše turecké dovozné ceny [344 EUR/t, pozri tabuľku v odôvodnení (353)] sú v priemere vyššie ako priemerné dovozné ceny z dotknutých krajín, ako sa uvádza v tabuľke v odôvodnení 264, a podľa dôkazov prima facie uvedených v podnete neboli dumpingové [pozri odôvodnenie (355)]. Z týchto dôvodov Komisia dospela k záveru, že turecký dovoz nenarušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom zo štyroch krajín a značnou ujmou, ktorú spôsobil výrobnému odvetviu Únie.

                  (357)

                  Pokiaľ ide o objem dovozu z iných tretích krajín, Komisia ho porovnala s dovozom zo štyroch dotknutých krajín. Pripomenula, že dovoz z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny tvoril prevažnú väčšinu všetkých dovozov (4 266 881 ton) do Únie počas obdobia prešetrovania a že jeho objem sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 77 %. Ich podiel na trhu počas obdobia prešetrovania predstavoval 12,58 %. Naproti tomu celkový objem dovozu zo všetkých ostatných krajín predstavoval len 3 636 846 ton a ich podiel na trhu bol v tom istom období 10,72 %. Ako sa uvádza v tabuľke v odôvodnení (353), celkový objem dovozu zo všetkých ostatných krajín okrem Číny predstavoval len 2 057 998 ton a ich podiel na trhu bol 6,07 %.

                  (358)

                  Okrem toho priemerné dovozné ceny z ostatných tretích krajín (365 EUR/t v prípade všetkých ostatných tretích krajín, pozri tabuľku 14) boli vyššie ako priemerné dovozné ceny Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny [323 EUR/t počas prešetrovania, pozri odôvodnenie (265)]. Komisia preto dospela k záveru, že objem dovozu z ostatných tretích krajín nenarušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny a ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie.

                  (359)

                  Komisia je na základe judikatúry povinná vykonať analýzu na účely pripísania ujmy jednotlivým faktorom. V súčasnom prešetrovaní dovoz z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny spôsobil počas obdobia prešetrovania výrobnému odvetviu Únie skutočnú ujmu. Nezávisle od súčasného prešetrovania, vzhľadom na súčasné zistenia týkajúce sa objemu a cien uvedené v odôvodneniach (357) a (358) dovoz zo všetkých ostatných krajín okrem Číny v danej veci nenarušil príčinnú súvislosť a mal len okrajový vplyv, resp. nemal žiadny vplyv na obraz o ujme.

            5.2.3.   Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti predaja na vývoz

                  (360)

                  Objem vývozu výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:

                     Tabuľka 20

                     Objem vývozu výrobcov z Únie zaradených do vzorky

                              2013

                              2014

                              2015

                              OP

                              Objem vývozu neprepojeným zákazníkom

                              2 379 035

                              2 777 446

                              2 409 721

                              2 075 670

                              Index (2013 = 100)

                                 100

                                 117

                                 101

                                 87

                              Priemerná cena (EUR/t)

                              463

                              459

                              391

                              357

                              Index (2013 = 100)

                                 100

                                 99

                                 84

                                 77

                                 Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

                  (361)

                  Objem predaja na vývoz výrobcov z Únie zaradených do vzorky klesol počas posudzovaného obdobia o 13 %. Pokiaľ ide o ceny, tie zaznamenali počas posudzovaného obdobia výrazný pokles o 23 %.

                  (362)

                  Predaj na vývoz výrobcov z Únie zaradených do vzorky predstavoval počas obdobia prešetrovania približne 25 % z ich celkového predaja na voľnom trhu. Okrem toho pokles vývozných cien nasledoval z hľadiska percentuálneho podielu rovnaký trend, aký sa zaznamenal pri predajných cenách výrobcov z Únie na trhu Únie.

                  (363)

                  Komisia dospela k záveru, že výkonnosť výrobcov z Únie v oblasti predaja na vývoz prispela k ujme výrobného odvetvia Únie. Zistila však, že tento faktor nenarušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie, a to buď z dôvodov uvedených v odôvodneniach (350) a (351), t. j. z dôvodov významného objemu a relatívne nízkych cien dovozu z týchto štyroch krajín, alebo preto, lebo jeho vplyv bol len okrajový.

            5.2.4.   Osobitná situácia týkajúca sa jedného talianskeho výrobcu z Únie

                  (364)

                  Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že zahrnutie údajov o talianskom výrobcovi Ilva do údajov o ujme skreslilo obraz o ujme. Uviedla, že skutočná výroba a predaj talianskeho výrobcu počas posudzovaného obdobia výrazne klesli z dôvodov, ktoré nesúvisia s dovozom z dotknutých krajín.

                  (365)

                  Po prvé, ako sa uvádza v odôvodnení (215), vymedzenie a analýza výrobného odvetvia Únie vychádzajú z celého výrobného odvetvia Únie vrátane talianskeho výrobcu. Preto by nebolo vhodné vylúčiť tohto výrobcu z vymedzenia výrobného odvetvia Únie. V tejto súvislosti skutočnosťou, že tento taliansky výrobca počas posudzovaného obdobia znížil svoju skutočnú výrobu (o necelých 700 000 ton), nemožno úplne vysvetliť zníženie celkových úrovní výroby výrobného odvetvia Únie (–1,7 milióna ton). Niektorí výrobcovia z Únie boli počas posudzovaného obdobia schopní zvýšiť svoju skutočnú výrobu, ale niektorí (napríklad spoločnosť Ilva) nie. To isté platí aj pre údaje o predaji.

                  (366)

                  Okrem toho spoločnosť Ilva je výrobcom z Únie nezaradeným do vzorky a ako taká neovplyvnila trendy zistené v oblasti mikroekonomických ukazovateľov. V tejto súvislosti Komisia poznamenala, že všetci výrobcovia z Únie zaradení do vzorky zaznamenali počas obdobia prešetrovania straty. Tým sa potvrdilo zistenie, že výrobné odvetvie Únie ako celok utrpelo ujmu.

                  (367)

                  Okrem toho vplyv osobitnej situácie jedného talianskeho výrobcu na celkový obraz o výrobnom odvetví Únie bol tiež obmedzený. Hoci tento taliansky výrobca znížil svoj objem výroby a objem predaja, ostatní výrobcovia z Únie boli schopní vyrábať a predávať relatívne viac a vyplnili medzeru, ktorú tento taliansky výrobca vytvoril. Títo výrobcovia z Únie však nemali inú možnosť, než sa prispôsobiť cenovej úrovni nastavenej dumpingovým dovozom v snahe vyhnúť sa ďalšej strate svojho podielu na trhu.

                  (368)

                  Okrem toho, skutočnosť že určití výrobcovia z Únie si na trhu Únie počínali relatívne lepšie ako ostatní, môže byť dôsledkom rôznych faktorov, nemá však vplyv na záver, podľa ktorého výrobné odvetvie Únie ako celok utrpelo v dôsledku dumpingového dovozu ujmu.

                  (369)

                  Komisia preto dospela k záveru, že vplyv jedného talianskeho výrobcu bol obmedzený a neprispel k ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

            5.2.5.   Nadmerná kapacita európskeho oceliarskeho priemyslu a celosvetová nadmerná kapacita oceliarskeho priemyslu

                  (370)

                  Niektoré zainteresované strany tvrdili, že to nebol dovoz z dotknutých krajín, ale skôr nadmerná kapacita výrobcov z Únie, ktorá spôsobila výrobnému odvetviu EÚ ujmu. Na podloženie svojho tvrdenia sa tieto zainteresované strany odvolávali na akčný plán Komisie pre oceľ.

                  (371)

                  Komisia tento argument zamietla. Hoci na celosvetovom trhu existuje problém s nadmernou kapacitou ocele (27), a to aj na trhu Únie, Komisia zistila, že počas posudzovaného obdobia tri závody (28) výrobného odvetvia Únie výrazne znížili svoj skutočný objem výroby. Celosvetovo sa objem výroby výrobcov z Únie znížil o 2 %, ako sa uvádza v tabuľke v odôvodnení (278).

                  (372)

                  Ako sa uvádza v tabuľke v odôvodnení (301), počas obdobia prešetrovania sa ziskovosť výrazne zhoršila a boli zaznamenané rekordné straty. Z toho vyplýva, že medzi údajmi o pomerne stabilnej výrobe a kapacite na jednej strane a zhoršujúcimi sa stratami na druhej strane neexistuje žiadna priama súvislosť, pričom sa zohľadnila ochota výrobného odvetvia Únie prispôsobiť sa meniacim sa trhovým podmienkam s cieľom zachovať si konkurencieschopnosť.

                  (373)

                  Komisia preto dospela k záveru, že nadmerná kapacita európskeho oceliarskeho priemyslu nenarušila príčinnú súvislosť.

                  (374)

                  Pokiaľ ide o dodatočný argument, že ujma výrobnému odvetviu Únie bola spôsobená celosvetovou nadmernou kapacitou plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla, v tejto tabuľke sa uvádzajú údaje o teoretickej voľnej kapacite surovej ocele a skutočných úrovniach výroby v Brazílii, Iráne, Rusku a na Ukrajine.

                     Tabuľka 21

                     Kapacita v oblasti surovej ocele a skutočné úrovne výroby podobného výrobku v Brazílii, Iráne, Rusku a na Ukrajine (v tisícoch ton)

                              Krajina

                              Kapacita v oblasti surovej ocele odhadovaná na rok 2015 (29)

                              Výroba surovej ocele v roku 2015 (30)

                              Teoretická nadmerná kapacita v roku 2015 (29)
                                  (30)

                              Skutočná výroba plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla v roku 2014

                              Skutočná výroba plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla v roku 2015

                              Brazília

                              49 220

                              33 256

                              15 964

                              14 229

                              13 388

                              Irán

                              28 850

                              16 146

                              12 704

                              8 276

                              7 872

                              Rusko

                              90 000

                              70 898

                              19 102

                              26 898

                              27 509

                              Ukrajina

                              42 500

                              22 968

                              19 532

                              7 867

                              6 314

                  (375)

                  Táto nadmerná kapacita viedla všetky dotknuté krajiny k dumpingovým praktikám.

                  (376)

                  Komisia preto dospela k záveru, že celosvetová nadmerná kapacita za osobitných okolností tohto konania nenarušuje príčinnú súvislosť. V tomto prípade je nadmerná kapacita v skutočnosti jedným z dôvodov dumpingových praktík dotknutých krajín.

            5.2.6.   Výrobcovia z Únie nie sú dostatočne konkurencieschopní

                  (377)

                  Niektoré zainteresované strany tvrdili, že výrobcovia z Únie neboli dostatočne konkurencieschopní vzhľadom na pomerne vyššie náklady na energie (najmä elektrickú energiu). Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že výrobné odvetvie Únie sa vyznačovalo nedostatkom investícií a inovácií.

                  (378)

                  Pokiaľ ide o náklady na energie, predstavujú dôležitú, nie však najväčšiu nákladovú zložku pri výrobe dotknutého výrobku. Komisia na základe nedávnej špecializovanej štúdie zistila, že v rokoch 2010 – 2015 sa ceny elektrickej energie v Európe znížili o 12 %. V dôsledku toho sa Únia stala regiónom so štvrtou najnižšou úrovňou cien elektrickej energie na svete (31). Nemožno teda tvrdiť, že výrobcovia z Únie majú v tejto súvislosti komparatívnu nevýhodu. Po tretie, uvedené argumenty týkajúce sa nákladov na elektrickú energiu nie sú zlučiteľné s tým, že výrobné odvetvie Únie bolo v roku 2013 stále schopné dosiahnuť zisk na úrovni približne 0,4 % podobne ako v období rokov 2007 – 2011, keď by takisto existovala táto údajná komparatívna nevýhoda z hľadiska nákladov.

                  (379)

                  Pokiaľ ide o tvrdenie týkajúce sa nedostatku investícií a inovácií, Komisia počas prešetrovania zistila, že počas posudzovaného obdobia sa uskutočnili investície vo výške viac ako 240 miliónov EUR [pozri odôvodnenie (305)]. Pokiaľ ide o tvrdenie, že výrobné odvetvie Únie nie je inovatívne, táto zainteresovaná strana neposkytla nijaký dôkaz, ktorým by svoj tvrdenie podložila.

                  (380)

                  Komisia preto zamietla tvrdenie, že výrobné odvetvie Únie nie je dostatočne konkurenčné, a dospela k záveru, že tieto faktory nespôsobili výrobnému odvetviu Únie ujmu.

            5.2.7.   Nízke ceny plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla na trhu Únie z dôvodu nízkych cien surovín a/alebo nízkych cien plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla po celom svete

                  (381)

                  Jeden brazílsky vyvážajúci výrobca tvrdil, že k poklesu trhových cien plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla na trhu Únie viedli nízke ceny surovín pri výrobe ocele, predovšetkým železnej rudy. Ukrajinský vyvážajúci výrobca tvrdil, že údajný cenový účinok na domácom trhu Únie nebol spôsobený dovozom z dotknutých krajín, ale skôr celkovým klesajúcim trendom cien plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla na svetovom trhu.

                  (382)

                  Komisia analyzovala ceny plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla aj vývoj cien surovín pre ploché výrobky z ocele valcované za tepla počas posudzovaného obdobia.

                  (383)

                  Komisia počas prešetrovania potvrdila, že ceny surovín medzi rokom 2012 a obdobím prešetrovania klesli. Cena za železnú rudu napríklad klesla z úrovne približne 141 USD/t na 52 USD/t, čo predstavuje pokles o viac ako 60 %.

                  (384)

                  Na základe analýzy výrobných nákladov najväčšieho výrobcu z Únie zaradeného do vzorky však Komisia zistila, že vplyv týchto klesajúcich cien surovín je oveľa nižší ako pozorovaný vývoj cien. Napríklad vstup tvorený najdôležitejšími surovinami predstavoval približne 70 % jeho celkových výrobných nákladov v roku 2013, ale počas obdobia prešetrovania sa stále pohyboval okolo úrovne 60 % jeho celkových výrobných nákladov. Znamená to, že neexistuje priama súvzťažnosť medzi poklesom cien surovín a znížením výrobných nákladov plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla.

                  (385)

                  Výrobné náklady výrobného odvetvia Únie sa navyše znížili celkovo o 19 % [pozri odôvodnenie (295)], čo bolo dôsledkom nielen nižších nákladov na suroviny, ale vyššej efektívnosti dosiahnutej výrobcami z Únie, ako sa uvádza v odôvodnení (290). Priemerné dovozné ceny počas rovnakého obdobia navyše zaznamenali väčší percentuálny pokles, konkrétne o 27 % [pozri odôvodnenie (265)].

                  (386)

                  Výrobné odvetvie Únie by si za spravodlivých trhových podmienok mohlo udržať úrovne svojich predajných cien, a využiť tak zníženie nákladov a opätovne dosiahnuť ziskovosť. Výrobcovia z Únie sa však museli prispôsobiť vývoju cien na trhu Únie a znížiť svoje ceny. Počas obdobia prešetrovania boli výrobcovia z Únie nútení predávať za ceny pod úrovňou nákladov, aby zabránili ďalšiemu znižovaniu svojho podielu na trhu. Komisia preto zamietla tvrdenie, že celosvetové zníženie cien plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla a pokles cien surovín prispeli k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

            5.3.   Záver o príčinnej súvislosti

                  (387)

                  Bola preukázaná príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny na jednej strane a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, na druhej strane. Existovala jasná časová zhoda medzi prudkým zvýšením objemu dumpingového dovozu a pokračujúcim poklesom predajných cien z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny a poklesom výkonnosti Únie, najmä od druhého polroku 2015. Výrobné odvetvie Únie nemalo inú možnosť, než sa prispôsobiť cenovej úrovni nastavenej dumpingovým dovozom v snahe vyhnúť sa ďalšej strate svojho podielu na trhu. Toto vyústilo do stratovej situácie. Výrobné odvetvie Únie preto nemohlo mať prospech zo zotavujúcej sa spotreby v Únii a bolo nútené predávať svoje výrobky na trhu Únie za ceny pod úrovňou svojich nákladov.

                  (388)

                  Komisia zistila, že medzi ďalšie faktory, ktoré mohli mať vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie, patril: dovoz z tretích krajín, výkonnosť výrobcov z Únie v oblasti predaja na vývoz, nadmerná kapacita európskeho oceliarskeho priemyslu a celosvetová nadmerná kapacita oceliarskeho priemyslu.

                  (389)

                  Stručne povedané, Komisia usúdila, že žiadny z argumentov, ktoré zainteresované strany predložili v súvislosti s ostatnými faktormi po poskytnutí informačného dokumentu, nemohol zmeniť zistenia, podľa ktorých sa stanovila príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas obdobia prešetrovania.

                  (390)

                  Komisia okrem toho dospela k záveru, že tieto faktory, či už v kombinácii alebo samostatne, nemohli narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a zistenou značnou ujmou výrobnému odvetviu Únie a že dumpingový dovoz z dotknutých krajín je stále hlavnou príčinou ujmy, a to z týchto dôvodov. Ako sa uvádza v odôvodnení (357), dovoz z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny tvoril prevažnú väčšinu všetkých dovozov (4 266 881 ton) do Únie počas obdobia prešetrovania a jeho objem sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 77 %. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení (362), predaj na vývoz výrobcov z Únie zaradených do vzorky predstavuje len malú časť (25 %) celkového predaja na voľnom trhu, zatiaľ čo nadmerná kapacita v štyroch dotknutých krajinách je práve jedným z dôvodov dumpingových praktík na trhu Únie.

                  (391)

                  Zistilo sa, že iné známe faktory než dumpingový dovoz – hospodárska kríza, situácia jedného konkrétneho talianskeho výrobcu, nedostatočná konkurencieschopnosť výrobcov z Únie a nízke ceny plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla na trhu Únie v dôsledku nízkych cien surovín a/alebo plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla na svetovom trhu – počas obdobia prešetrovania výrobnému odvetviu Únie ujmu nespôsobovali.

                  (392)

                  Strany boli o týchto zisteniach informované prostredníctvom informačného dokumentu. Zainteresované strany poskytli pripomienky, ktoré sú uvedené v nasledujúcich odôvodneniach. Komisia zohľadnila tieto pripomienky pred dosiahnutím konečného rozhodnutia.

                  (393)

                  Ruský vyvážajúci výrobcovia, skupina MMK a skupina Severstal, tvrdili, že údajnú príčinnú súvislosť medzi dovozom z dotknutých krajín a zhoršením situácie výrobného odvetvia Únie v období medzi 1. júlom 2015 a 30. júnom 2016 by zjavne narušili zistenia v konečnom nariadení týkajúcom sa Číny. V tejto súvislosti sa odvolávali na značný a rýchly rast čínskeho objemu dovozu od roku 2015 do konca obdobia prešetrovania v súčasnom konaní a na pretrvávajúci klesajúci trend čínskych dovozných cien (– 33 %), ako sa uvádza v odôvodnení 161 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2016/1778 (32) (ďalej len „predbežné nariadenie týkajúce sa Číny“). Títo ruskí vyvážajúci výrobcovia sa osobitne odvolávali na odôvodnenia 178 až 182, 184 a 188 predbežného nariadenia týkajúceho sa Číny ako dôkaz toho, že v období od júla 2015 do júna 2016 bol za zhoršenú situáciu zodpovedný čínsky dovoz a nie dovoz z dotknutých krajín. Okrem toho podobne ako ruskí vyvážajúci výrobcovia aj ruské ministerstvo hospodárskeho rozvoja tvrdilo, že rozhodujúcim faktorom, ktorý negatívne ovplyvnil situáciu výrobného odvetvia Únie, bol čínsky dovoz a nie dovoz z dotknutých krajín. Po konečnom poskytnutí informácií tí istí vyvážajúci výrobcovia a ruské ministerstvo priemyslu a obchodu zopakovali to isté tvrdenie.

                  (394)

                  Komisia tieto argumenty zamietla. Odôvodnenia, na ktoré sa odvolávajú ruskí vyvážajúci výrobcovia, sa vzťahujú na obdobie rokov 2012 – 2015 a nie na posudzované obdobie v súčasnom konaní. To isté platí, aj pokiaľ ide o klesajúci trend čínskych dovozných cien. V tejto súvislosti Komisia odkazuje na vysvetlenia uvedené v odôvodnení (325) a pripomína, že medzi touto vecou a vecou týkajúcou sa Číny neexistuje žiadny rozpor. Komisia vskutku dospela k záveru, že dovoz z Číny mohol prispieť k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, ako sa uvádza v odôvodnení (349), nenarušil však príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z dotknutých krajín a značnou ujmou zistenou počas obdobia prešetrovania.

                  (395)

                  Ruské ministerstvo hospodárskeho rozvoja takisto tvrdilo, že na rozdiel od výrobcov z Únie podiel nákladov ruských výrobcov na suroviny na celkových výrobných nákladoch predstavoval v roku 2015 viac ako 60 %. Zníženie cien surovín preto u ruských vyvážajúcich výrobcov viedlo k väčšiemu zníženiu cien plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla ako u výrobcov z Únie. Na účely tohto konania by preto Komisia mala tento prvok dôkladne posúdiť. Okrem toho ruské ministerstvo tvrdilo, že vývozné ceny výrobného odvetvia Únie boli oveľa nižšie ako priemerné jednotkové výrobné náklady a že nedostatočná ziskovosť vývoznej výkonnosti výrobného odvetvia Únie takisto mohla byť faktorom, ktorý výrobnému odvetviu Únie spôsobil ujmu. Ruské ministerstvo preto požiadalo Komisiu, aby prehodnotila určenie príčinnej súvislosti v súčasnom konaní. Po konečnom poskytnutí informácií ruské ministerstvo priemyslu a obchodu zopakovalo to isté tvrdenie týkajúce sa vývoznej výkonnosti výrobného odvetvia Únie.

                  (396)

                  Pokiaľ ide o tvrdenia ruského ministerstva o cenách surovín, Komisia sa odvolala na odôvodnenie (381) a nasl., v ktorých vyvodila záver, že, pokiaľ ide o výrobcov z Únie, medzi poklesom cien surovín a poklesom výrobných nákladov na ploché výrobky z ocele valcované za tepla neexistuje priama súvislosť. V skutočnosti, ak by zníženie cien surovín u ruských vyvážajúcich výrobcov viedlo k väčšiemu zníženiu cien plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla ako u výrobcov z Únie, malo by sa to premietnuť do domácej aj vývoznej ceny ruského výrobcu. Komisia však zistila, že ruský vyvážajúci výrobca predával svoje výrobky na trhu EÚ za dumpingové ceny.

                  (397)

                  Pokiaľ ide o nedostatočnú ziskovosť vývoznej výkonnosti výrobného odvetvia Únie, Komisia sa odvolala na odôvodnenie (360) a nasl. Uznala nielen to, že predajné ceny vyvezeného objemu výrazne klesli, ale aj to, že objem vývozu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania nepresiahol úroveň 25 % ich celkového predaja na voľnom trhu [pozri odôvodnenie (362)]. Komisia preto dospela k záveru, že výkonnosť v oblasti predaja na vývoz mierne prispela k ujme výrobného odvetvia Únie, ale tento faktor nenarušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie.

                  (398)

                  Okrem toho brazílsky vyvážajúci výrobca CSN uviedol, že presnosť posudzovania príčinnej súvislosti bola nepriaznivo ovplyvnená i) zahrnutím dovozu uskutočneného skupinou ArcelorMittal do hodnotenia ujmy a ii) rozporom medzi zisteniami týkajúcimi sa účinkov dovozu z Číny v tomto konaní a závermi Komisie v paralelnom antidumpingovom prešetrovaní týkajúcom sa dovozu plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla z Číny. Pokiaľ ide o zahrnutie dovozu skupiny ArcelorMittal, spoločnosť CSN uviedla, že tento dovoz predstavoval vedomé a rozhodnutie v rámci skupiny vedené zlými úmyslami. Brazílsky vyvážajúci výrobca Usiminas predložil podobné pripomienky, pričom uviedol, že väčšina dovozov z Brazílie bola predajom/transferom na vlastnú spotrebu, najmä zo spoločnosti ArcelorMittal Brazília na spoločnosť ArcelorMittal v Európe. Pokiaľ ide o vplyv Číny, spoločnosť CSN nesúhlasila so závermi v odôvodnení (349), že čínsky dovoz nenarušil príčinnú súvislosť medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a dovozom zo štyroch dotknutých krajín. V tejto súvislosti sa tento brazílsky vývozca odvolával na nárast čínskeho dovozu – za nepretržite klesajúce ceny –, ktorý rástol oveľa rýchlejšie ako dovoz zo štyroch dotknutých krajín.

                  (399)

                  Komisia tieto tvrdenia zamietla. Pokiaľ ide o zahrnutie dovozu, ktorý skupina ArcelorMittal uskutočnila zo svojej prepojenej spoločnosti v Brazílii do prepojených spoločností v Únii, Komisia poznamenala, že po potvrdení splnenia kritérií na súhrnné vyhodnotenie účinkov dumpingového dovozu podľa článku 3 ods. 4 základného nariadenia, sa musí vykonať analýza príčinnej súvislosti vo vzťahu ku všetkým štyrom dotknutým krajinám. Ako je vysvetlené v časti 4.3.1, podmienky na súhrnné vyhodnotenie boli v prípade Brazílie, Ruska, Iránu a Ukrajiny splnené. V danej veci preto otázka ujmy spôsobenej vlastným zavinením znie, či dovoz z Brazílie výrobnému odvetviu Únie mal taký charakter, že narušil príčinnú súvislosť medzi ujmou a súhrnným dumpingovým dovozom. V tejto súvislosti Komisia poznamenala, že dovoz uskutočnený skupinou ArcelorMitttal počas OP predstavoval len 5,8 % celkového dovozu štyroch dotknutých krajín. Na základe toho dospela k záveru, že takýto nízky objem nemohol narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingom a zistenou ujmou. Jeho vplyv na ujmu bol okrajový.

                  (400)

                  Pokiaľ ide o tvrdenie o čínskom dovoze, Komisia odkázala na odôvodnenie (394). Hoci je pravda, že čínsky dovoz rástol rýchlejšie ako dovoz zo štyroch dotknutých krajín, úroveň dovozu zo štyroch dotknutých krajín počas obdobia prešetrovania (4,2 milióna ton) je takmer trojnásobne vyššia ako úroveň dovozu z Číny počas obdobia prešetrovania (1,6 milióna ton). Preto, ako už bolo spomenuté, Komisia dospela k záveru, že dovoz z Číny mohol prispieť k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, ako sa uvádza v odôvodnení (349), nenarušil však príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z dotknutých krajín a značnou ujmou zistenou počas obdobia prešetrovania.

                  (401)

                  Brazílsky vyvážajúci výrobca Usiminas tvrdil, že Komisia nepreukázala príčinnú súvislosť medzi ujmou a dovozom plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla z Brazílie. Spoločnosť Usiminas tvrdila, že nemožno pochybovať o tom, že brazílsky dovoz z dôvodu svojho nízkeho objemu a porovnateľne vyšších cien jednoducho nebol schopný vyvolať uvedený škodlivý vplyv na výrobné odvetvie Únie. Spoločnosť Usiminas takisto tvrdila, že ani v prípade kumulovania dovozu z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny by sa objem tohto dovozu nemohol považovať za „významný“ v súlade s článkom 3 ods. 3 základného nariadenia. Predovšetkým spoločný trhový podiel Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny počas obdobia prešetrovania predstavoval maximálne 12,58 % a bol príliš nízky na to, aby mohol spôsobiť ujmu, keďže výrobné odvetvie Únie si počas posudzovaného obdobia udržalo podiel na trhu na úrovni vyše 75 %. Spoločnosť Usiminas navyše uviedla, že na základe údajov uvedených v informačnom dokumente sa znižovanie ziskovosti Únie časovo nezhodovalo so zvyšovaním objemu kombinovaného dovozu z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny. Spoločnosť Usiminas v tejto súvislosti tvrdila, že najvýznamnejšie straty ziskovosti boli zaznamenané medzi rokom 2015 a obdobím prešetrovania, keď sa kombinovaný trhový podiel dovozu z dotknutých krajín zvýšil len o 0,08 %. Okrem toho požiadala Komisiu, aby vysvetlila, ako je možné, že situácia dovozu z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny sa za taký krátky čas zmenila tak výrazne, že dovoz, ktorý nepredstavoval hrozbu ujmy, spôsobil výrobnému odvetviu Únie skutočnú značnú ujmu.

                  (402)

                  Po prvé, ako bolo vysvetlené v odôvodnení (261), Komisia dospela k záveru, že podmienky na vykonanie súhrnného vyhodnotenia účinkov dovozu z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny boli splnené v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia. Všetky dumpingové rozpätia stanovené vo vzťahu k dovozu týchto krajín, ktoré sú uvedené v oddiele 3 Dumping, boli vyššie ako prahová hodnota „de minimis“, a preto neboli zanedbateľné.

                  (403)

                  Po druhé, Komisia zamietla tvrdenie, že objem dovozu z dotknutých krajín nemožno považovať za „významný“ v zmysle článku 3 ods. 3 základného nariadenia. Spoločný trhový podiel Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny počas roka 2013 predstavoval 7,45 % a počas obdobia prešetrovania dosiahol úroveň 12,58 %. Aj v absolútnych objemoch sa dovoz z týchto krajín počas posudzovaného obdobia výrazne zvýšil, a to z 2,4 milióna ton v roku 2013 na 4,3 milióna ton počas obdobia prešetrovania. Na druhej strane podiel výrobného odvetvia Únie na trhu v tom istom období klesol z 85,1 % na 76,7 %, čo svedčí o zhoršení konkurenčného postavenia výrobcov ocele z Únie.

                  (404)

                  Po tretie, je pravda, že spoločný trhový podiel dovozu z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny sa v priebehu roka 2015 a obdobia vyšetrovania zvýšil len o 0,08 %. Počas toho istého obdobia sa však takisto výrazne znížili ceny dovozu, v prípade Brazílie o 10 %, Iránu o 14 %, Ruska o 16 % a Ukrajiny o 14 %, čo je ďalší prvok, ktorý je potrebné zobrať do úvahy pri určovaní, či dumpingový dovoz z dotknutých krajín spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu.

                  (405)

                  Nakoniec, pokiaľ ide o tvrdenie, že objem dovozu z dotknutých krajín nepredstavoval hrozbu ujmy, v odôvodnení 188 predbežného nariadenia týkajúceho sa Číny sa v tejto súvislosti stanovuje, že je „pravdepodobné, že k vyvolaniu hrozby značnej ujmy prispel aj dovoz z Brazílie, Iránu, Ruska, Srbska a Ukrajiny“ (33). Toto tvrdenie bolo potvrdené v odôvodnení 116 konečného nariadenia týkajúceho sa Číny (34).

                  (406)

                  Okrem toho v analýze príčinnej súvislosti, ako sa uvádza v odôvodneniach (337) až (339), sa jasne vysvetľuje a zdôvodňuje, prečo sa dovoz Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny stal príčinou značnej ujmy výrobnému odvetviu Únie. Vzhľadom na časovú zhodu medzi úrovňou dumpingového dovozu za nepretržite klesajúce ceny a znížením objemu predaja a poklesom cien výrobného odvetvia Únie, ktoré viedli k ďalším stratám, Komisia dospela k záveru, že dumpingový dovoz spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu.

                  (407)

                  Spoločnosť Usiminas navyše tvrdila, že akákoľvek ujma, ktorú výrobné odvetvie Únie utrpelo počas obdobia prešetrovania, bola prinajmenšom sčasti spôsobená skutočnosťou, že počas posudzovaného obdobia stále pretrvávali účinky hospodárskej recesie. Tvrdila tiež, že dovoz z Číny aj z Turecka spolu s vysokými nákladmi na energie v Únii boli oveľa pravdepodobnejšou príčinou údajnej ujmy ako dovoz z Brazílie.

                  (408)

                  Komisia tieto tvrdenia zamietla z týchto dôvodov. Pokiaľ ide o tvrdenie, že hospodárska recesia bola aspoň sčasti príčinou ujmy, Komisia počas prešetrovania dospela k záveru, že aj keď dlhová kríza v eurozóne mala počas roka 2013 negatívny vplyv, nespôsobila značnú ujmu zistenú počas obdobia prešetrovania [pozri odôvodnenie (342)].

                  (409)

                  Pokiaľ ide o tvrdenie, že iné faktory (dovoz z Číny a Turecka a vysoké náklady na energie) boli oveľa pravdepodobnejšou príčinou ujmy, ktorú výrobné odvetvie Únie údajne utrpelo, než dovoz z Brazílie, možno uviesť tieto skutočnosti.

                              a)

                              Dovoz z Číny: ako sa uvádza v odôvodneniach (343) až (349), Komisia dospela k záveru, že čínsky dovoz, vzhľadom na jeho objem a ceny, mohol prispieť k značnej ujme zistenej počas tohto prešetrovania, nenarušil však príčinnú súvislosť medzi ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie a dumpingovým dovozom z ostatných štyroch krajín.

                              b)

                              Dovoz z Turecka: ako sa uvádza v odôvodnení (356), dovoz z Turecka sa počas posudzovaného obdobia znížil. Aj keby dovoz z Turecka prispel k ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Únie, nemohol teda byť príčinou narastajúcich negatívnych trendov zistených v analýze ujmy.

                              c)

                              Vysoké náklady na energie: Komisia v tejto súvislosti odkazuje na odôvodnenie (378). Nemožno tvrdiť, že výrobcovia z Únie majú v súvislosti s týmito nákladmi komparatívnu nevýhodu. Únia sa vzhľadom na klesajúce ceny elektrickej energie v období rokov 2010 – 2015 stala regiónom so štvrtou najnižšou cenou elektrickej energie na svete.

                  (410)

                  Komisia usúdila, že žiadny z argumentov, ktoré zainteresované strany predložili po poskytnutí informačného dokumentu, nemohol zmeniť zistenia, podľa ktorých sa stanovila príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas obdobia prešetrovania.

                  (411)

                  Po konečnom poskytnutí informácií brazílska spoločnosť CSN tvrdila, že vplyv skupiny ArcelorMittal na ujmu by sa mal oddeliť a odlíšiť od dovozu z Brazílie. V dôsledku toho by sa prešetrovanie voči Brazílii malo ukončiť, keďže bez dovozu skupiny ArcelorMittal charakterizovaného ako ujma spôsobená vlastným zavinením by podiel dumpingového dovozu na trhu by klesol pod hranicu de minimis.

                  (412)

                  Komisia toto tvrdenie zamietla. Aj keby Komisia izolovala dovoz skupiny ArcelorMittal, zostávajúci brazílsky dovoz by zjavne nebol zanedbateľný. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení (399), po potvrdení splnenia kritérií na súhrnné vyhodnotenie účinkov dumpingového dovozu podľa článku 3 ods. 4 základného nariadenia sa musí vykonať analýza príčinnej súvislosti vo vzťahu ku všetkým štyrom dotknutým krajinám.

                  (413)

                  Na základe uvedených skutočností preto Komisia dospela k záveru, že značná ujma výrobnému odvetviu Únie bola spôsobená dumpingovým dovozom z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny. Ostatné známe faktory, ktoré mali v rovnakom čase vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie, posudzované buď jednotlivo, alebo súhrnne, príčinnú súvislosť nenarušili.

            6.   ZÁUJEM ÚNIE

      6.1.   Predbežné poznámky

                  (414)

                  V súlade s článkom 21 základného nariadenia Komisia skúmala, či môže vyvodiť jednoznačný záver, že v tomto prípade nie je v záujme Únie prijať opatrenia. Osobitne zvážila potrebu odstrániť účinky poškodzujúceho dumpingu, ktorými sa narúša obchod, a obnoviť efektívnu hospodársku súťaž. Stanovenie záujmu Únie sa zakladalo na hodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.

                  (415)

                  Strany boli o zisteniach Komisie týkajúcich sa záujmu Únie informované prostredníctvom informačného dokumentu. Zainteresované strany poskytli pripomienky, ktoré sú uvedené v nasledujúcich odôvodneniach. Okrem toho, ako bolo vysvetlené v odôvodneniach (28) a nasl., Komisia zhromaždila dodatočné informácie o vývoji po OP. Po poskytnutí informačného dokumentu navštívila niekoľko používateľov, združení a výrobcov z Únie, ako sa uvádza v odôvodnení (29). Pri prijímaní konečného rozhodnutia o záujme Únie Komisia zohľadnila pripomienky strán a dodatočne zhromaždené informácie o vývoji v období po OP, ktoré sa bližšie rozoberajú v nasledujúcich odôvodneniach.

                  (416)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu navrhovateľ uviedol, že má vážne výhrady voči hodnoteniu údajov z obdobia po OP, ktoré Komisia vykonala na účely stanovenia záujmu Únie. Navrhovateľ tvrdil, že obdobie po OP nemôže byť základom na spochybnenie zrejmých záverov, ktoré vyplývajú z údajov týkajúcich sa OP. Okrem toho tvrdil, že ak sa Komisia rozhodne posúdiť údaje z obdobia po OP, mala by sa zaoberať aj obdobím po marci 2017, keďže „údaje za druhý štvrťrok 2017 sú najlepším dôkazom situácie, ktorá by nastala, keby neboli uložené žiadne clá“ (35).

                  (417)

                  Okrem toho po poskytnutí informačného dokumentu boli Komisii od členov konzorcia, vyvážajúcich výrobcov a misie Brazílie pri Európskej únii doručené pripomienky týkajúce sa potreby zohľadniť dôležitý vývoj v období po OP. Väčšina pripomienok sa týkala vývoja cien, najmä skutočnosti, že ceny dotknutého výrobku a podobného výrobku po období prešetrovania výrazne vzrástli.

                  (418)

                  Pokiaľ ide o tvrdenia navrhovateľa, podľa článku 6 ods. 1 základného nariadenia sa zo zásady informácie týkajúce sa obdobia nasledujúceho po období prešetrovania zvyčajne nezohľadňujú. Komisia však poznamenala, že v súvislosti s určením, či existuje záujem Únie, ako sa predpokladá v článku 21 ods. 1 základného nariadenia, možno zohľadniť informácie týkajúce sa obdobia po období prešetrovania (36). Posúdenie údajov z obdobia po OP sa, pokiaľ to len bolo možné, vzťahovalo na obdobie nasledujúce po období prešetrovania. Zainteresovaným stranám bolo zaslaných niekoľko nadväzujúcich otázok za obdobie po marci 2017 a odpovede na ne sa takisto zohľadnili.

                  (419)

                  Uvedený vývoj v období po OP, najmä prudký nárast cien dotknutého výrobku a podobného výrobku a nedostatok určitých druhov výrobkov na trhu, je relevantný na posúdenie záujmu Únie v súvislosti so zavádzaním primeraných opatrení, najmä vzhľadom na osobitné okolnosti tohto konania. Rozhodnutie Komisie o výnimočnom preskúmaní vývoja v období po OP, t. j. od júla 2016 do marca 2017 (a po marci 2017), v súvislosti s týmto posudzovaním záujmu Únie bolo preto opodstatnené a vhodné.

            6.2.   Záujem výrobného odvetvia Únie

                  (420)

                  Výrobné odvetvie Únie je prítomné v niekoľkých členských štátoch (Spojené kráľovstvo, Francúzsko, Nemecko, Česká republika, Slovenská republika, Taliansko, Luxembursko, Belgicko, Poľsko, Holandsko, Rakúsko, Fínsko, Švédsko, Portugalsko, Maďarsko a Španielsko) a zamestnáva približne 18 000 zamestnancov, ktorí sa priamo podieľajú na výrobe podobného výrobku v rôznych oceliarňach výrobcov z Únie [pozri odôvodnenie (289)].

                  (421)

                  Pri prešetrovaní spolupracovalo 17 výrobcov z EÚ. Jeden taliansky výrobca proti začatiu prešetrovania namietal.

                  (422)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení (387), celé výrobné odvetvie Únie zaznamenalo zhoršenie svojej situácie, najmä od druhého polroka 2015, a bolo negatívne ovplyvnené dumpingovým dovozom. Značne dotknuté boli najmä ukazovatele ujmy súvisiace s finančnou výkonnosťou výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ako napríklad ziskovosť.

                  (423)

                  Navyše sa očakáva, že uložením konečných antidumpingových ciel by sa obnovili spravodlivé obchodné podmienky na trhu Únie, čím by sa umožnila obnova výrobného odvetvia Únie. Viedlo by to k zvýšeniu ziskovosti výrobného odvetvia Únie na úrovne, ktoré sa pre toto kapitálovo náročné výrobné odvetvie považujú za nevyhnutné. Výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu spôsobenú dumpingovým dovozom z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny.

                  (424)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu Komisia zaslala šiestim výrobcom z Únie zaradeným do vzorky dodatočné dotazníky týkajúce sa obdobia po OP. Všetkých šesť výrobcov z Únie tieto dotazníky vyplnilo a navrhovateľ bol informovaný o tom, že útvary Komisie overia príslušné údaje na mieste.

                  (425)

                  Z údajov šiestich výrobcov z Únie zaradených do vzorky za obdobie po OP vyplynulo, že ziskovosť jednotlivých výrobcov v Únii sa líšila. Počas OP výrobcovia z Únie zaradení do vzorky vykázali priemernú stratu na úrovni – 7,8 %. Počas období nasledujúcich po OP, t. j. od júla do decembra 2016 a od januára do marca 2017, dosiahli ziskovosť na úrovni 2 % a 8,6 %. Tieto percentuálne údaje predstavujú údaje o váženej priemernej ziskovosti pred zdanením všetkých výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ako sa uvádza v ich príslušných výkazoch ziskov a strát, a sú vyjadrené ako percentuálny podiel v pomere k ich predaju v Únii neprepojeným zákazníkom.

                  (426)

                  Komisia opätovne zdôrazňuje, že v súlade s článkom 6 ods. 1 základného nariadenia sa záver o ujme vyvodil na základe overených údajov z obdobia prešetrovania. Na druhej strane, zber a overovanie údajov z obdobia po OP sa uskutočnilo len v rámci analýzy záujmu Únie. V tabuľke v odôvodnení (301) sa uvádzajú vysoké straty a negatívne peňažné toky od roku 2013.

                  (427)

                  Na základe získaných dodatočných informácií Komisia zistila, že celkové posúdenie vývoja ziskov a nákladov počas obdobia po OP neumožňuje zmierniť negatívne trendy zistené v prípade ostatných ukazovateľov ujmy ani kompenzovať štyri po sebe nasledujúce obdobia vysokých strát.

                  (428)

                  Komisia preto dospela k záveru, že uloženie konečných antidumpingových ciel by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.

            6.3.   Záujem dovozcov

                  (429)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení (8), všetkých sedem dovozcov, ktorí sa prihlásili, boli členmi konzorcia a v tomto konkrétnom prešetrovaní sa vyslovili proti uloženiu opatrení.

                  (430)

                  V prípade neprepojeného dovozcu zaradeného do vzorky činnosti súvisiace s dotknutým výrobkom počas obdobia prešetrovania predstavovali 5 % až 10 % celkového obratu. Bol proti prípadnému uloženiu antidumpingových opatrení, pretože by mohlo viesť k ďalšiemu zníženiu alebo ukončeniu dovozu dotknutého výrobku.

                  (431)

                  Komisia poznamenala, že v súlade s tým, čo sa uvádza v odôvodneniach (453) a (458), dovoz plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla z iných krajín ako Brazília, Irán, Rusko a Ukrajina počas prvých mesiacov roka 2017 do určitej miery kompenzoval objem dovážaný z dotknutých krajín pred začatím tohto prešetrovania. Komisia preto dospela k záveru, že uloženie opatrení by nemalo značný negatívny cenový vplyv na dovozcov, ale museli by zmeniť zdroje, čo by pre týchto dovozcov znamenalo dodatočné náklady.

            6.4.   Záujem používateľov

      6.4.1.   Úvod

                  (432)

                  Ploché výrobky z ocele valcované za tepla sa používajú ako priemyselný vstup, ktorý koncoví používatelia nakupujú na rôzne použitia vrátane stavebníctva (výroba oceľových rúrok), stavby lodí, plynových kontajnerov, tlakových nádob a energetických potrubí.

                  (433)

                  Používatelia konkurujú vertikálne integrovaným prepojeným spoločnostiam výrobného odvetvia Únie na nadväzujúcich trhoch dotknutého výrobku. Dotknutý výrobok, resp. podobný výrobok je pre rôznych používateľov nákladovou položkou a je spracúvaný rôznymi používateľmi.

                  (434)

                  Konzorcium predložilo v rôznych fázach prešetrovania niekoľko podaní. Okrem toho sa na jeho žiadosť uskutočnili tri vypočutia.

                  (435)

                  Talianska spoločnosť Marcegaglia Carbon Steel Spa (ďalej len „Marcegaglia“), ktorá spracúva dotknutý výrobok, resp. podobný výrobok, vyrába okrem iného rúry, rúrky a iné nadväzujúce výrobky z ocele a je členom konzorcia, poskytla vyplnený dotazník ako člen konzorcia. Dotknutý výrobok, resp. podobný výrobok je pre tohto používateľa, rovnako ako pre ostatných používateľov, nákladovou položkou. Spoločnosť Marcegaglia spotrebuje každý rok 2,9 až 4,4 milióna ton dotknutého výrobku, resp. podobného výrobku. Dováža 1,6 až 2,4 milióna ton výrobku tak z dotknutých krajín, ako aj z iných tretích krajín. Počas prešetrovania plne spolupracovala, predložila vyplnený dotazník, následne u nej prebehlo overovanie na mieste, a poskytla všetky požadované informácie, ktoré počas prešetrovania Komisia požadovala.

                  (436)

                  Okrem toho používatelia, ktorí nie sú členmi konzorcia, najmä používatelia z pobaltských krajín a Poľska, predložili pripomienky hneď po začatí konania, ako sa uvádza v odôvodnení (17). Vyjadrili v nich svoj nesúhlas so začatím tohto prešetrovania. Pripomienky proti začatiu prešetrovania navyše predložila aj Konfederácia lotyšských zamestnávateľov a Združenie strojárenského a kovospracujúceho priemyslu v Lotyšsku. Hoci Komisia v priebehu prešetrovania požiadala tieto zainteresované strany o ďalšiu spoluprácu, ani po poskytnutí informačného dokumentu jej neboli doručené žiadne ďalšie pripomienky.

                  (437)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu navrhovateľ tvrdil, že analýza záujmu Únie bola skreslená, pretože bola zameraná iba na neintegrovaných používateľov, ktorí sa spoliehajú na vývoz a ktorí mali (a naďalej majú) prospech z dodávok dumpingového vstupného materiálu. Zároveň uviedol, že Komisia nezohľadnila záujmy ostatných spoločností používateľov – používateľov prepojených s výrobcami z Únie a iných používateľov, ktorí sa z rôznych dôvodov nemôžu spoliehať na dovoz. V tejto súvislosti tvrdil, že neuloženie opatrení má poškodzujúce účinky na používateľov prepojených s výrobcami z Únie, ktorí musia konkurovať používateľom, ktorí sa spoliehajú na dumpingový dovoz.

                  (438)

                  Ako sa uvádza v odôvodneniach (28) a (29), po poskytnutí informačného dokumentu Komisia pokračovala vo vyhľadávaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia. Na tento účel zaslala 74 používateľom (vrátane členov konzorcia, používateľov prepojených s výrobcami z Únie a iných používateľov, ktorí sa z rôznych dôvodov nemôžu spoliehať na dovoz) a 12 združeniam používateľov dodatočné dotazníky za obdobie po OP.

                  (439)

                  Vyplnené dotazníky Komisii zaslalo 25 používateľov/servisných stredísk:

                              —

                              dotazník za obdobie po OP vyplnilo 11 členov konzorcia (37), t. j. 33 % všetkých členov konzorcia. Vyslovili sa proti uloženiu opatrení.

                              —

                              dotazník vyplnili traja používatelia prepojení s vyvážajúcimi výrobcami. Vyslovili sa proti uloženiu opatrení.

                              —

                              deväť používateľov prepojených s výrobcami z Únie vyplnilo dotazník za obdobie po OP. Vyslovili sa za uloženie opatrení.

                              —

                              dvaja používatelia, ktorí nie sú prepojení s výrobcami v Únii, vyplnili dotazník za obdobie po OP. Vyslovili sa za uloženie opatrení.
                              Z 25 dotazníkov vyplnených používateľmi za obdobie po OP ich bolo 14 vyplnených úplne.

                  (440)

                  Dve z 12 združení používateľov navyše poskytli dodatočné informácie.

                  (441)

                  V tejto súvislosti navrhovateľ tvrdil, že Komisia mala vyvodiť záver, že vzhľadom na nízku úroveň spolupráce neexistuje žiadny vplyv na používateľov, a to z týchto dôvodov: len veľmi málo používateľov reagovalo na počiatočný dotazník, miera vyplnenia veľkého počtu dotazníkov za obdobie po OP používateľmi bola nízka, rovnako ako miera ich vyplnenia členmi konzorcia, a názory väčšiny používateľov, ktorí poskytli finančné údaje a ktorí podporovali clá, sa do značnej miery ignorovali.

                  (442)

                  Komisia najprv zopakovala, že vykonala prešetrovanie záujmu Únie v úplnom súlade s článkom 21 základného nariadenia:
                  V čase poskytnutia informačného dokumentu [pozri odôvodnenie (22), 4. apríla 2017] Komisia uznala, že úroveň spolupráce používateľov na počiatočnom dotazníku bola nízka. Vyzvala strany, aby oznámili svoje stanoviská k skutočnostiam a úvahám, ktoré boli doteraz zhromaždené v predbežnom štádiu. V tom čase tiež konštatovala, že listinné dôkazy získané z jedného zdroja boli v rozpore s listinnými dôkazmi získanými z iných zdrojov a vyhlásenia výrobného odvetvia Únie a konzorcia týkajúce sa rozpätí ziskovosti a možnosti prenosu zvyšovania cien boli takisto protichodné. V tejto súvislosti Komisia určila, aké ďalšie postupy sú potrebné na zhromaždenie príslušných dôkazov. Tento postup bol v súlade s článkom 21 ods. 1 druhou vetou a článkom 21 ods. 2 základného nariadenia, podľa ktorých je podľa tohto článku potrebné rozhodnúť len vtedy, ak všetky strany dostali možnosť vyjadriť svoje stanovisko. Okrem toho v článku 21 ods. 5 základného nariadenia sa stanovuje, že Komisia musí preskúmať informácie, ktoré boli riadne predložené po predbežnom štádiu.

                  (443)

                  Komisiu nepresvedčil ani argument navrhovateľa, že miera vyplnenia dotazníkov za obdobie po OP používateľmi bola príliš nízka, aby bolo možné z nich vyvodiť významné závery. Od používateľov dostala 14 plne vyplnených dotazníkov za obdobie po OP [pozri tabuľku v odôvodnení (498)]. Medzi nimi bol aj jeden dôležitý používateľ (Marcegaglia), ako je vysvetlené v odôvodnení (435), ktorý sám osebe spotrebúval 8,5 % až 13 % celkovej výroby plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla v Únii. Okrem toho dotazník vyplnilo aj združenie ESTA, ktoré v rámci Únie zastupuje vyše 100 výrobcov oceľových rúrok (38). Jeho informácie o mierne negatívnej ziskovosti celého odvetvia rúrok potvrdili dôkazy získané od používateľov, ktorí vyplnením dotazníkov za obdobie po OP poskytli plnú spoluprácu. Komisia preto usúdila, že 25 dotazníkov za obdobie po OP vyplnených používateľmi (z ktorých 14 bolo vyplnených úplne) bolo možné považovať za dostatočne reprezentatívnych na vyvodenie záverov o celom trhu výrobcov oceľových rúrok v úplnom súlade s článkom 21 ods. 5 základného nariadenia.

                  (444)

                  Komisia nakoniec zamietla tvrdenie navrhovateľa, že ignorovala názory používateľov, ktorí podporili opatrenia. Ich stanovisko bolo jasne uvedené v odôvodnení (439) a v tabuľke v odôvodnení (498). Komisia si však zároveň bola vedomá, že väčšina z nich bola súčasťou vertikálne integrovaných výrobcov plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla z Únie. Vystupovali koordinovane, o čom svedčí aj predloženie štandardných formulácií v prospech opatrení bez bližších informácií o ich konkrétnej situácii. Keďže v podstate odrážali všeobecné názory výrobného odvetvia Únie, Komisia vyvodila záver, že do tabuľky nepriniesli žiadne nové prvky, ktoré by zmenili hodnotenie relevantných záujmov.

                  (445)

                  V ďalších pododdieloch sa preto uvádza posúdenie všetkých informácií získaných počas tohto prešetrovania a zistenia, ku ktorým Komisia dospela po zohľadnení všetkých pripomienok prijatých od zainteresovaných strán.

            6.4.2.   Tvrdenia používateľov

                  (446)

                  Konzorcium tvrdilo, že uloženie opatrení na dovoz z dotknutých krajín by spolu s opatreniami na dovoz z Číny viedlo k situácii, v ktorej by používatelia na trhu Únie už nemali prístup k spoľahlivým dodávkam, najmä zvitkov vysokej kvality používaných na prevalcovanie. Členovia konzorcia, ktorí sú používateľmi, počas vypočutí takisto uviedli, že výrobné odvetvie Únie nie vždy dodáva určité špecializovanejšie druhy výrobkov (napríklad tie, ktoré sa používajú v automobilovom priemysle). Tvrdili tiež, že výrobcom z Únie dlho trvá, kým výrobky dodajú, a že obchodníci v Únii na rozdiel od výrobcov z Únie takisto skladajú rôzne druhy výrobkov a plánujú malé dodávky podľa potrieb používateľov.

                  (447)

                  Konzorcium zdôraznilo, že 88 % celkovej výroby v Únii pripadá len na 16 spoločností patriacich k ôsmim veľkým skupinám a že najväčšia časť výroby sa používa na trhu vlastnej spotreby. Vďaka svojmu pomerne vysokému podielu na trhu mohli výrobcovia z Únie vyvíjať silný tlak tak na trh s dotknutým výrobkom, ako aj na nadväzujúci trh. Tieto vyhlásenia počas vypočutí potvrdili aj jednotliví členovia konzorcia.

                  (448)

                  Konzorcium takisto tvrdilo, že „prijatie antidumpingových ciel voči dotknutým krajinám by spôsobilo, že neprepojené spracovateľské odvetvie EÚ bude mimoriadne zraniteľné voči konkurentom usadeným v tretích krajinách, ktorí by na trhoch EÚ mohli predávať výrobky získavané z plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla, na ktoré sa antidumpingové opatrenia nevzťahujú.“ Takisto tvrdilo, že situácia výrobcov ocele z Únie v druhom polroku 2016 (obdobie po OP) bola v dôsledku výrazného zvýšenia cien na trhu Únie lepšia.

                  (449)

                  Združenie strojárskeho a kovospracujúceho priemyslu v Lotyšsku 18. júla 2016 uviedlo, že „…Akékoľvek opatrenia proti dovozu tohto výrobku a potreba nájsť ďalších dodávateľov z krátkodobého až strednodobého hľadiska výrazne zvýšia výrobné náklady a znížia konkurencieschopnosť lotyšských výrobkov s pridanou hodnotou na všetkých trhoch.“ S podobnými pripomienkami, t. j. že akékoľvek uloženie opatrení by viedlo k zvýšeniu nákladov pre používateľov, prišlo aj konzorcium ako celok, ako aj niekoľkí jeho členovia jednotlivo.

            6.4.3.   Analýza tvrdení používateľov

      6.4.3.1.   Nedostatočná ponuka

                  (450)

                  Pokiaľ ide o argumenty, že zavedenie opatrení by viedlo k nedostatočnej ponuke dotknutého výrobku, Komisia poznamenáva, že cieľom antidumpingových ciel nie je uzavrieť trh Únie pre všetky dovozy, ale obnoviť spravodlivý obchod odstránením účinku dumpingu spôsobujúceho ujmu. Dovoz z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny by sa preto nemal skončiť, ale mal by pokračovať so spravodlivými cenami.

                  (451)

                  Zároveň nemožno v praxi vylúčiť, že opatrenia proti Brazílii, Iránu, Rusku a Ukrajine by pre tieto krajiny mohli mať prohibitívny účinok.

                  (452)

                  V tejto súvislosti Komisia zistila, že používatelia nie sú výhradne závislí od dovozu z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny a dotknutý výrobok nakupovali aj od výrobcov z Únie, ako aj od výrobcov z iných tretích krajín, ako sú Turecko, Južná Kórea a India.

                  (453)

                  Používatelia by sa teda potenciálne mohli obrátiť na dovoz z iných tretích krajín. V tejto súvislosti Komisia v roku 2016 zaznamenala relatívny nárast dovozu z iných tretích krajín, ako sú Turecko, India a Južná Kórea. V absolútnom vyjadrení tieto krajiny vyviezli v roku 2016 približne 2,25 milióna ton.

                  (454)

                  Okrem toho Komisia počas prešetrovania zistila, že výrobné odvetvie Únie disponuje voľnou kapacitou, ako sa uvádza v tabuľke v odôvodnení (278). Navrhovateľ navyše uviedol, že značná časť (7 miliónov ton) existujúcej voľnej kapacity by sa v krátkodobom horizonte mohla stať operatívnou, ak by to umožnili podmienky na trhu. Navrhovateľ sa osobitne odvolával na potenciálne opätovné otvorenie troch výrobných prevádzok v Spojenom kráľovstve, Španielsku a Nemecku. Komisia týmto potvrdzuje, že tieto výrobné prevádzky existujú a môžu byť potenciálne opätovne otvorené.

                  (455)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu Komisia dostala od viacerých zainteresovaných strán pripomienky k svojim zisteniam týkajúcim sa možného nedostatku ponuky.

                  (456)

                  Dvaja ruskí vyvážajúci výrobcovia (skupina MMK/skupina Severstal) tvrdili, že opatrenia budú mať prohibitívny/dovoz obmedzujúci vplyv a ako také ohrozia dodávku plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla nielen ich dcérskym spoločnostiam, ale všetkým nezávislým používateľom v Únii.

                  (457)

                  Na druhej strane navrhovateľ uviedol, že dovoz plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla z piatich dotknutých krajín, ktorý počas roka 2016 predstavoval asi 421 000 ton mesačne, by mohol byť viac než kompenzovaný dovozom z Turecka, Indie, Južnej Kórey a Egypta, ktorý v prvých troch mesiacoch roka 2017 predstavoval 450 000 ton mesačne. Naopak konzorcium tvrdilo, že používatelia sa nemôžu spoliehať na to, že dovoz z týchto krajín bude spoľahlivým a stabilným alternatívnym zdrojom dodávok, napríklad vzhľadom na veľký domáci dopyt po oceli v Turecku a Indii. Okrem toho konzorcium uviedlo, že pri porovnaní obdobia od októbra 2016 do januára 2017 s obdobím od októbra 2015 do januára 2016 sa po uložení predbežných antidumpingových ciel voči Číne v októbri 2016 dovoz plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla z Číny znížil o 98 %.

                  (458)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení (452), Komisia zistila, že používatelia nie sú výhradne závislí od dovozu z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny a počas obdobia prešetrovania nakupovali ploché výrobky z ocele valcované za tepla aj od výrobcov z Únie, ako aj od výrobcov z iných tretích krajín. V tejto súvislosti podľa dostupných údajov Eurostatu dovoz plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla z iných krajín ako Brazília, Irán, Rusko a Ukrajina počas prvých mesiacov roka 2017 kompenzoval objem dovážaný z dotknutých krajín pred začatím tohto prešetrovania. Najväčšie objemy dovozu z tretích krajín v prvých mesiacoch roka 2017 pochádzali z krajín ako Egypt, India, Južná Kórea a Turecko. Napriek tomu objemy dovozu z iných krajín ako Brazília, Irán, Rusko a Ukrajina úplne nekompenzujú znížené objemy dovozu z Brazílie, Iránu, Ruska, Ukrajiny a Číny.

                     Tabuľka 22

                     Porovnanie objemov dovozu

                              Krajiny

                              Celkový dovoz počas OP

                              Mesačný priemer počas OP

                              Celkový dovoz počas prvých troch mesiacov roka 2017

                              Mesačný priemer počas prvých 3 mesiacov roka 2017

                              Rozdiel v priemernom mesačnom dovoze

                              Štyri krajiny: (Brazília, Irán, Rusko a Ukrajina)

                              4 266 881
                              [pozri odôvodnenie (262)]

                              355 573

                              386 485

                              128 828

                              – 226 745

                              Čína

                              1 578 848
                              [pozri odôvodnenie (343)]

                              131 571

                              5 364

                              1 788

                              – 129 783

                              Ostatné tretie krajiny (Egypt, India, Južná Kórea, Turecko …)

                              2 057 998
                              [pozri odôvodnenie (353)]

                              171 499

                              1 463 824

                              487 941

                              + 316 442

                              Celkový dovoz

                              7 903 727

                              658 643

                              1 855 673

                              618 557

                              – 40 086

                                 Zdroj: Eurostat

                  (459)

                  Z uvedenej tabuľky vyplýva, že pri porovnaní objemov počas OP s objemami počas prvého štvrťroku 2017 sa celkový priemerný objem dovozu znížil približne o 40 000 ton mesačne (480 000 ton ročne). V dôsledku toho objemy dovozu z iných tretích krajín počas týchto období vo veľkej miere, nie však úplne, kompenzovali objemy dovozu zo štyroch dotknutých krajín a z Číny.

                  (460)

                  V tejto tabuľke sa uvádza skutočná výroba v niektorých významných tretích krajinách (Egypt, India, Južná Kórea a Turecko).

                     Tabuľka 23

                     Skutočná výroba podobného výrobku tretími krajinami (v tisícoch ton)

                              Krajina

                              Kapacita v oblasti surovej ocele na rok 2014 (39)

                              Výroba surovej ocele v roku 2014 (40)

                              Výroba surovej ocele v roku 2015 (40)

                              Teoretická nadmerná kapacita v roku 2014

                              Skutočná výroba plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla v roku 2014

                              Skutočná výroba plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla v roku 2015

                              Egypt

                              11 200

                              6 485

                              5 506

                              4 715

                              849

                              689

                              India

                              108 000

                              87 292

                              89 026

                              20 708

                              40 956

                              48 100  (41)

                              Južná Kórea

                              85 900

                              71 543

                              69 670

                              14 357

                              48 587

                              47 489

                              Turecko

                              49 400

                              34 035

                              31 517

                              17 883

                                  (42)

                                  (42)

                  (461)

                  Z uvedených posledných dostupných údajov týkajúcich sa podobného výrobku za obdobie 2014/2015 vyplýva, že tieto tretie krajiny majú kapacitu na výrobu a stále majú k dispozícii nadmernú kapacitu na výrobu surovej ocele. Domáci dopyt po oceli v Indii (43) je však silný a pravdepodobne porastie v Turecku (44). Za zvýšením dopytu po oceli v Južnej Kórei (45) stojí rozmach stavebnej výroby v posledných rokoch, hoci najnovšie ukazovatele naznačujú, že tempo výstavby v Južnej Kórei môže v súčasnosti spomaľovať. Navyše výroba ocele v Egypte (46) klesá, čiastočne v dôsledku nedostatočnej distribúcie zemného plynu a rozhodnutia egyptských orgánov o zrušení subvencií na zemný plyn pre oceliarsky priemysel.

                  (462)

                  Komisia tiež poznamenala, že výrobné odvetvie Únie tvrdilo, že voľná kapacita by sa mohla stať operatívnou hneď, ako sa na trhu obnoví spravodlivá hospodárska súťaž. Podľa niektorých odhadov dotknutých výrobcov z Únie by opätovné otvorenie troch výrobných prevádzok v Spojenom kráľovstve, Španielsku a Nemecku trvalo 2 týždne až 6 mesiacov. Táto dodatočná výroba by mohla byť doplnená o dovoz z iných tretích krajín.

                  (463)

                  Komisia preto odmietla tvrdenie, podľa ktorého by uloženie opatrení viedlo k nedostatočnej ponuke dotknutého výrobku, resp. podobného výrobku na trhu Únie. Komisia však tiež dospela k záveru, že uloženie antidumpingových ciel s najväčšou pravdepodobnosťou povedie k vyššej závislosti používateľov od výrobného odvetvia Únie (pozri oddiel 6.4.3.2.).

            6.4.3.2.   Vyjednávacia sila výrobcov ocele z Únie

                  (464)

                  Ako sa uvádza v tabuľke v odôvodnení (282), podiel výrobného odvetvia Únie na trhu, pokiaľ ide o spotrebu v Únii, predstavoval počas OP 76,7 %. Celkový dovoz do Únie počas OP teda predstavoval 23,3 % spotreby v Únii. Viac ako 70 % všetkých týchto dovozov do Únie počas OP pochádzalo z dotknutých krajín (Brazília, Irán, Rusko a Ukrajina), ako aj z Číny, na dovoz ktorej sa od 7. októbra 2016 vzťahovali antidumpingové clá (47).

                  (465)

                  Ak by sa teda na dovoz z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny uložili antidumpingové clá, viac ako 70 % celkového dovozu (vrátane Číny, na ktorú sa už vzťahujú opatrenia) počas OP by podliehalo opatreniam, a to napriek skutočnosti, že iné tretie krajiny než Brazília, Irán, Rusko a Ukrajina začali po skončení obdobia prešetrovania dovážať svoje výrobky do Únie, ako sa uvádza v odôvodnení (457). Skutočnosť, že 70 % celkového dovozu počas OP by podliehalo opatreniam, by však výrazne posilnila postavenie výrobcov ocele z Únie na trhu Únie s plochými výrobkami z ocele valcovanými za tepla.

                  (466)

                  Komisia zistila, že výrobné odvetvie Únie nezahŕňa len jednotlivých výrobcov, ale aj skupiny prepojených výrobcov v rôznych krajinách Únie, ktoré už dodávajú používateľom veľký objem podobného výrobku [ako sa uvádza v odôvodnení (464)], celkový podiel výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu Únie predstavuje 76,7 %). Na najväčšiu skupinu výrobcov ocele z Únie pripadá viac ako tretina celkovej výroby plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla v Únii, zatiaľ čo na tri najväčšie skupiny výrobcov spolu pripadá viac ako dve tretiny celkovej výroby plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla v Únii. Komisia takisto zistila, že približne 60 % celkovej výroby výrobcov z Únie bolo určených na vlastnú spotrebu.

                  (467)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu navrhovateľ spochybnil vyhlásenia Komisie týkajúce sa väčšej vyjednávacej sily výrobcov ocele z Únie, pričom tvrdil, že nezohľadňujú základné ekonomické princípy. Uviedol, že medzi značným počtom veľkých oceliarskych skupín v Únii existuje a bude existovať silná konkurencia a že ceny budú aj naďalej na konkurenčnej úrovni. Navrhovateľ navyše v tejto súvislosti na podporu svojich tvrdení prezentoval hospodársky model, na základe ktorého uviedol, že „počet dodávateľov z Únie a tretích krajín sa považuje za dostatočný na rozptýlenie obáv, že štruktúra trhu by mohla viesť k významnému postaveniu pri tvorbe cien, najmä vzhľadom na pretrvávajúcu dostupnosť zvyškových nedumpingových dodávok od dodávateľov, ktorí čelia miernym rozpätiam ujmy, čo potvrdzuje výsledky kvantitatívneho modelovania vplyvov na množstvo a ceny.“ (48) Tento hospodársky model bol prezentovaný aj počas vypočutia 8. júna 2017.

                  (468)

                  Dvaja ruskí vyvážajúci výrobcovia (skupina MMK/skupina Severstal) však poukázali na oligopolnú štruktúru trhu Únie, čo je štruktúra, ktorá by v kombinácii s antidumpingovými opatreniami, mohla potenciálne viesť k stanoveniu cien vyšších, než sú konkurenčné ceny, zo strany malého počtu zostávajúcich skupín dodávateľov.

                  (469)

                  Pokiaľ ide o tvrdenia navrhovateľa, Komisia konštatovala

                              —

                              uvedený hospodársky model nerozlišoval medzi dovozom z tretích krajín a čínskym dovozom. Ide o slabé miesto modelu, pretože štatistické údaje ukazujú, že čínsky dovoz od štvrtého štvrťroka 2016 prestal vstupovať na trh Únie,

                              —

                              hospodársky model združenia Eurofer neobsahuje žiadne informácie o kapacitách, ktoré sú k dispozícii v iných tretích krajinách (okrem krajín, ktoré sú predmetom tohto prešetrovania, a Číny) (49). Z technického hľadiska to znamená, že elasticita ponuky na úrovni 10 nie je overená pre dostatočne veľké rozmedzie funkcie ponuky,

                              —

                              hospodársky model predpokladá, že rozpätia dumpingu a ujmy sú medzi 11,4 % a 22,8 %, hoci najvyššie vypočítané rozpätia v tomto prešetrovaní sú vyššie, a to na úrovni 33 % [pozri odôvodnenie (583)],

                              —

                              prešetrovaním sa zistilo, že v určitých prípadoch výrobcovia z Únie nedodali používateľom výrobky včas. Elasticita domácej ponuky na úrovni 10, ktorá bola použitá v hospodárskom modeli, je preto sporná a možno nadhodnotená,

                              —

                              aj keby bol hlavný záver hospodárskej analýzy správny a clá ad valorem by mali len obmedzený vplyv na ceny a väčší vplyv na objemy, stále platí, že ziskovosť výrobcov z Únie po OP v období od januára do marca sa zmenila zo straty na úrovni 7,8 % na zisk na úrovni 8,6 % (január – marec 2017), zatiaľ čo ziskovosť výrobcov oceľových rúr (plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla) bola za rovnaké obdobie iba na úrovni 0,4 %.

                  (470)

                  Po konečnom poskytnutí informácií navrhovateľ tvrdil, že zistenia Komisie týkajúce sa vyjednávacej sily nerešpektujú základné ekonomické princípy.

                              —

                              Po prvé, nespomína sa v nich Herfindahlov-Hirschmannov index (HHI), ktorý je štandardným nástrojom merania trhovej koncentrácie a trhovej sily. Okrem toho sa tvrdilo, že osem hlavných aktérov a veľké množstvo voľnej kapacity sú ukazovateľmi konkurenčného trhu.

                              —

                              Po druhé, Komisia sa nemohla odvolávať na tvrdenia spoločnosti Severstal a MMK týkajúce sa oligopolov a nadnárodných cien, keď sú takéto tvrdenia v rozpore s údajmi a nie sú podložené dôkazmi. Tieto nepodložené tvrdenia boli citované iba na podporu zaujatých tvrdení.

                  (471)

                  Komisia tieto pripomienky odmietla ako neopodstatnené.

                              —

                              Po prvé, pokiaľ ide o koncentráciu trhu a vyjednávaciu silu oceliarskeho priemyslu v Únii, Komisia poukázala na ďalšiu potenciálnu konsolidáciu na trhu Únie: spoločnosť ThyssenKrupp oznámila odpredaj svojich oceliarskych podnikov v Európe a verejne sa spomína napríklad zlúčenie so spoločnosťou Tata Steel alebo iným konkurentom. Okrem toho najmä spoločnosť ArcelorMittal nadobudol svojho bývalého konkurenta Ilva aj s jeho obrovskou výrobnou kapacitou, v dôsledku čoho sa ešte zvýšila vyjednávacia sila kupujúcich. V tejto súvislosti napriek zníženiu výroby v spoločnosti Ilva počas posudzovaného obdobia, ako sa uvádza v odôvodnení (365), bola Komisia informovaná o tom, že nadobúdatelia sa zaviazali začať v roku 2018 vyrábať 6,5 milióna ton ocele a 9,5 milióna ton plochých výrobkov. Komisia preto mala nespochybniteľné faktické dôvody, aby mohla očakávať ďalšie zvýšenie vyjednávacej sily najväčšieho výrobcu Únie na trhu Únie.

                              —

                              Po druhé, Komisia striktne odmietla tvrdenie, že neprihliadla na hospodársky model. Jasne poukázala na tento hospodársky model v odôvodnení (467) a vyjadrila sa k nemu v odôvodnení (469). Okrem toho v súvislosti s podaním skupiny MMK/skupiny Severstal Komisia uviedla, že je povinná vziať do úvahy všetky dôkazy. To nemusí nevyhnutne znamenať, že súhlasí s hodnotením uvedeným v týchto podaniach.

                  (472)

                  Navrhovateľ navyše takisto uviedol, že Komisia nesprávne odmietla nezávislý hospodársky model založený na údajných nedostatkoch v analýze.

                              —

                              Po prvé, kritika Komisie, že hospodársky model nerozlišoval medzi dovozom z tretích krajín a čínskym dovozom ani neobsahoval podrobné údaje o kapacitách tretích krajín, nebola správna, pretože v druhej revidovanej správe z 15. júna boli tieto opomenutia opravené.

                              —

                              Po druhé, uvádzanie skutočnosti, že dumpingové rozpätia a rozpätia ujmy vypočítané Komisiou boli mierne vyššie v porovnaní s hodnotami použitými v hospodárskom modeli, bola veľmi nespravodlivá argumentácia na odmietnutie predmetného hospodárskeho modelu, pretože v čase zadávania štúdie navrhovateľ nemal tieto údaje k dispozícii.

                              —

                              Po tretie, Komisia ignorovala skutočnosť, že zlepšená ziskovosť výrobcov z Únie vyplýva hlavne zo zvýšeného predaja, a teda z vyššej miery využitia kapacity, ktorá tlačí jednotkové náklady nadol, a teda nie zo zvýšených cien.

                              —

                              Po štvrté, Komisia neposkytla nijaký dôkaz o tom, že elasticita domácej ponuky na úrovni 10 je sporná.

                  (473)

                  Komisia prijala prvé dva procedurálne body.

                              —

                              Po prvé, skutočne dostala dve verzie správy, a to jednu z vypočutia z 8. júna 2017 a druhú prostredníctvom e-mailu z 15. júna 2017. V e-maile z 15. júna 2017 navrhovateľ jasne neuviedol, že tieto dve verzie sú rozdielne, takže Komisia sa vo všeobecnom informačnom dokumente skutočne vyjadrila iba k prvej verzii. Overila však, že údaje, ktoré kritizovala ako nedostatočné, boli zahrnuté do druhej verzie, a preto upustila od svojej kritiky tejto správy.

                              —

                              Po druhé, Komisia uznala, že navrhovateľ si v čase vypracúvania hospodárskeho modelu, ktorý zadal, nebol vedomý rozpätí dumpingu a ujmy. V tejto súvislosti Komisia súhlasila s tým, že túto skutočnosť nemožno použiť ako argument proti štúdii. Súčasne to však nič nemení na skutočnosti, že údaje uvedené v odôvodnení (469) sú presnejšie než údaje použité v štúdii.

                  (474)

                  Komisia naopak odmietla ďalšie dve vecné otázky, ktoré boli vznesené proti jej kritike štúdie.

                              —

                              Zlepšená ziskovosť výrobného odvetvia Únie po období prešetrovania môže byť výsledkom zvýšenej ceny alebo nižších nákladov alebo kombinovaného účinku oboch prvkov. Ako sa uvádza v odôvodnení (494), ceny po období prešetrovania stúpli o viac ako 30 %. Zároveň sa zvýšili náklady na suroviny, nie však v rovnakej miere a s vyššou volatilitou. Okrem toho Komisia porovnala mieru využitia kapacity výrobného odvetvia Únie počas OP (74 %) s mierou využitia kapacity v prvom štvrťroku 2017 (76 %). Tento rozdiel o 2 percentuálne body pravdepodobne neviedol k výraznému zníženiu jednotkových nákladov ako hlavného faktora zlepšenia ziskovosti. Na základe tohto výpočtu teda možno s určitosťou konštatovať, že zvyšovanie cien zohralo významnú úlohu pri zvyšovaní ziskovosti výrobného odvetvia Únie.

                              —

                              Pokiaľ ide o elasticity domácej ponuky na úrovni 10, Komisia objasnila, že zhromaždila dôkazy týkajúce sa niektorých používateľov, ktorí sa stretli s problémami pri dodávkach plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla. Tieto skutočnosti boli počas prešetrovania riadne overené, ako sa podrobnejšie uvádza v odôvodnení (506), a potvrdili pochybnosti Komisie o elasticite domácej ponuky.

                              —

                              Okrem toho Komisia preskúmala predpoklad hospodárskeho modelu navrhovateľa, že clá ad valorem nemajú žiadny vplyv na ceny Únie, so zreteľom na skúsenosti s nedávnym nariadením, keď boli na dovoz plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla z Číny uložené clá ad valorem v rozmedzí od 18,1 % do 35,9 %. Pozorovala, že po uložení opatrení na ploché výrobky z ocele valcované za tepla s pôvodom v ČĽR ceny Únie vzrástli v relatívne vyššej miere ako ceny na svetových trhoch. Konkrétne rozpätie medzi dovoznými cenami CIF v Únii a cenami zo závodu (jednoduchý priemer regiónov a kvality) bolo po uložení opatrení v októbri 2016 približne na úrovni 26 EUR, zatiaľ čo za rovnako dlhé obdobie pred uložením opatrení bolo približne na úrovni 9 EUR. Nariadenie, ktorým sa ukladajú antidumpingové clá na ploché oceľové výrobky valcované za tepla z Číny, teda skutočne malo zjavný cenový vplyv na trh Únie, čo štúdia nedokázala vysvetliť.

                              —

                              V tejto súvislosti sa Komisia tiež domnievala, že v situácii, ktorá vznikla na konci roka 2016, by ďalšia sadzba ad valorem na dovoz zo štyroch krajín mala zosilňujúci účinok na zvýšené ceny na svetovom trhu a na výrobcov z EÚ by mala cenový účinok, ktorý presahuje pozorovaný dumping a ujmu.

                              —

                              Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že ak by sa na dovoz z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny uložili antidumpingové clá, je pravdepodobné, že výrobcovia ocele z Únie by mali lepšiu vyjednávaciu pozíciu voči používateľom.

            6.4.3.3.   Používatelia sú čoraz menej konkurencieschopní voči konkurentom v tretích krajinách

                  (475)

                  Komisia analyzovala tvrdenie, že uloženie antidumpingových ciel by spôsobilo, že neprepojené spracovateľské odvetvie Únie (ako je odvetvie rúr a rúrok) by bolo mimoriadne zraniteľné voči konkurentom usadeným v tretích krajinách, ktorí by na trhu Únie mohli predávať výrobky získavané z plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla, na ktoré sa opatrenia nevzťahujú.

                  (476)

                  Komisia poznamenala, že toto tvrdenie nebolo podložené dôkazmi. Okrem toho v Únii sa uplatňujú antidumpingové opatrenia na niektoré druhy dovážaných rúr a rúrok s pôvodom v Číne, Rusku a Bielorusku (50).

                  (477)

                  Z tohto dôvodu a vzhľadom na skutočnosť, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, Komisia toto tvrdenie zamietla.

            6.4.3.4.   Zvýšenie nákladov pre používateľov

      6.4.3.4.1.   Úvod

                  (478)

                  Po začatí prešetrovania navrhovateľ uviedol, že s výnimkou odvetvia oceľových rúr akékoľvek zvýšenie nákladov pre používateľov pravdepodobne nebude mať významný vplyv na veľkú väčšinu používateľských segmentov, ako je stavebný sektor, automobilový sektor atď. Pokiaľ ide o odvetvie oceľových rúr, navrhovateľ tvrdil, že na dumpingový dovoz dotknutého výrobku by sa museli spoliehať iba tí výrobcovia oceľových rúr, ktorí by mohli byť významne ovplyvnení.

                  (479)

                  Na druhej strane konzorcium tvrdilo, že vplyv na náklady používateľov nebol v takej miere obmedzený na odvetvie oceľových rúr, ako tvrdil navrhovateľ. V tejto súvislosti konzorcium tvrdilo, že dotknutý výrobok predstavuje približne 85 – 95 % nákladov na komoditné rúrky a približne 75 – 80 % nákladov na iné druhy zváraných rúr, ako sú napríklad elektrické alebo mechanické presné rúrky. Okrem toho konzorcium uviedlo (51), že iní používatelia ako výrobcovia rúrok by boli postihnutí dvojnásobne, než vypočítalo združenie Eurofer, a to v dôsledku údajného zvýšenia cien dotknutého výrobku po OP. Navyše, ako sa uvádza v odôvodnení (449), Združenie strojárenského a kovospracujúceho priemyslu v Lotyšsku a konzorcium tiež tvrdili, že uloženie antidumpingových ciel by viedlo k zvýšeniu výrobných nákladov pre jeho členov.

                  (480)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení (514), najdôležitejšia spotreba/použitie dotknutého výrobku sa týka týchto segmentov: priemysel oceľových rúrok (32 %), stavebníctvo (20 %), automobilový priemysel (15 %) a strojárenský priemysel (15 %).

                  (481)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu Európske združenie výrobcov oceľových rúrok (ďalej len „ESTA“), ktoré zastupuje viac ako 100 výrobcov oceľových rúrok v 17 členských štátoch, na ktorých pripadá viac ako 90 % výroby v Únii, poskytlo na žiadosť Komisie o doplňujúce informácie jednu poznámku objasňujúcu niektoré kľúčové body. Združenie ESTA, ako združenie zastupujúce rôznych používateľov, nezaujalo stanovisko k presnému pravdepodobnému vplyvu ciel na situáciu výrobcov oceľových rúrok. Napriek tomu potvrdilo, že ploché výrobky z ocele valcované za tepla sú hlavným faktorom pri tvorbe cien zváraných rúrok (na rozdiel od bezšvíkových rúrok vyrábaných z oceľových predvalkov) (52).

                  (482)

                  Komisia posúdila všetky zhromaždené informácie a na tomto základe vyhodnotila každý segment samostatne.

            6.4.3.4.2.   Vplyv zavedenia opatrení na náklady výrobcov oceľových rúrok
      6.4.3.4.2.1.   Úvod

                  (483)

                  Zo štatistických údajov, ktoré navrhovateľ (53) predložil, vyplýva, že odvetvie oceľových rúrok je najdôležitejším odvetvím, ktoré používa dotknutý výrobok. Podľa týchto štatistík sa v priemysle oceľových rúrok používa približne 32 % celkovej spotreby plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla.

                  (484)

                  Spoločnosť Marcegaglia, ktorá je členom konzorcia a poskytla plne vyplnený dotazník, spracúva ploché výrobky z ocele valcované za tepla a vyrába okrem iného aj rúrky, rúry a iné výrobky z ocele. Táto spoločnosť bola sama osebe zodpovedná za dovoz približne 1,6 – 2,4 milióna ton plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla (približne 20 – 30 % celkového dovozu plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla) počas obdobia prešetrovania. Okrem toho počas obdobia prešetrovania kúpila aj 1,3 – 2,0 milióna ton podobného výrobku od výrobcov ocele z Únie. Komisia oslovila tohto veľkého používateľa, aby vyvodila všeobecné závery o vplyve opatrení na segment používateľov oceľových rúrok.

                  (485)

                  Na tento účel Komisia počas overovania na mieste požiadala zástupcov spoločnosti Marcegaglia o simulácie s cieľom posúdiť možný vplyv uloženia antidumpingových opatrení na základe údajov o ziskovosti (výkaz ziskov a strát) za obdobie prešetrovania. Tieto simulácie vykonali zástupcovia spoločnosti za predpokladu, že od tých istých dodávateľov (výrobcovia v Únii, vyvážajúci výrobcovia z dotknutých krajín a vyvážajúci výrobcovia z iných tretích krajín) boli obstarané rovnaké objemy ako počas obdobia prešetrovania. V týchto simuláciách nie je zohľadnené zvyšovanie cien plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla v období po OP ani otázka, či by sa časť tohto zvýšenia nákladov nemohla preniesť na zákazníkov týchto používateľov.

                  (486)

                  Výsledky sú takéto:

                              —

                              z jednej simulácie vyplynulo, že antidumpingové clo vo výške 18 % voči Číne a antidumpingové clo vo výške 10 % voči dotknutým krajinám by viedlo k vytvoreniu rovnovážneho stavu pre talianskeho používateľa,

                              —

                              z ďalšej simulácie vyplynulo, že antidumpingové clo vo výške 18 % voči Číne a antidumpingové clo vo výške 20 % voči dotknutým krajinám by viedlo k strate.

                  (487)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu navrhovateľ (54) tvrdil, že tieto simulácie boli chybné, pretože predpokladali, že náklady pre spoločnosť Marcegaglia by sa zvýšili o sumu ciel, hoci spoločnosť Marcegaglia disponovala niekoľkými ďalšími možnosťami získavania zdrojov. Navrhovateľ okrem toho spochybnil zistenie, že používatelia by boli neprimerane poškodení. Na základe ekonomickej analýzy vplyvu antidumpingových opatrení navrhovateľ tvrdil, že uloženie opatrení by viedlo len k obmedzenému zvýšeniu cien dotknutého výrobku a malo by skôr kvantitatívny účinok (55).

                  (488)

                  Simulácie na mieste nezohľadnili skutočnosť, že dovoz s pôvodom v Číne sa od štvrtého štvrťroku 2016 úplne zastavil, ako sa uvádza v odôvodnení (469), a tiež nezohľadnili, že niektoré ďalšie krajiny začali dovážať, ako sa uvádza v odôvodnení (458) (56). Komisia preto aktualizovala svoje simulácie takto:

                              —

                              za predpokladu, že všetky čínske dodávky budú nahradené dodávkami z iných tretích krajín, a za predpokladu antidumpingového cla vo výške 15 % voči Brazílii, Iránu, Rusku a Ukrajine by taliansky používateľ mohol dosiahnuť malý zisk v rozmedzí od 0 % do 1 %,

                              —

                              za predpokladu, že všetky čínske dodávky budú nahradené dodávkami z iných tretích krajín, a za predpokladu antidumpingového cla vo výške 10 % voči Brazílii, Iránu, Rusku a Ukrajine by taliansky používateľ mohol dosiahnuť malý zisk v rozmedzí od 1 % do 2 %,

                              —

                              za predpokladu, že všetky dodávky z Číny, Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny budú nahradené dodávkami z iných tretích krajín (bez ciel), by taliansky používateľ mohol dosiahnuť zisk v rozmedzí od 2 % do 4 %.

                        Tieto simulácie boli konzervatívne, pretože nezohľadňovali možné zvyšovanie cien plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla v období po OP, ktoré sa v porovnaní s OP ukázali byť vyššie o 30 %, ako sa uvádza v odôvodnení (494).

                  (489)

                  Pokiaľ ide o tvrdenia združenia Eurofer vychádzajúce z jeho ekonomickej analýzy, zamietajú sa z dôvodov uvedených v odôvodnení (469).

                  (490)

                  Komisia v odôvodnení konštatovala (501), že ziskovosť používateľov v podnikoch s oceľovými rúrkami bola počas obdobia prešetrovania a po období prešetrovania (do 31. marca 2017) nízka. Potvrdila preto, že existovalo značné riziko, že clá ad valorem v rozpätí od 5,3 % do 33 % (spolu s vyššími cenami) by výrobcom oceľových rúrok spôsobili straty vzhľadom na rastúce ceny po období prešetrovania. A fortiori, malým a stredným podnikom z konzorcia by dokonca mohli hroziť drastické následky, pretože ich vyjednávacia sila voči výrobcom z Únie je oveľa menšia.

            6.4.3.4.2.2.   Rastúce ceny po období prešetrovania pre odvetvie oceľových rúrok

                  (491)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu, ako sa uvádza v odôvodnení (29), 23 používateľov vyplnilo dodatočné dotazníky (z obdobia po OP). S cieľom overiť tieto údaje z obdobia po OP sa vykonali dve dodatočné overovania na mieste.

                  (492)

                  Okrem toho po poskytnutí informačného dokumentu srbský vyvážajúci výrobca tvrdil, že ceny dotknutého výrobku sa od konca obdobia prešetrovania v severnej Európe zvýšili zo 417,5 EUR/t na 575 EUR/t v marci 2017, čo je nárast o 37,7 %, a za rovnaké obdobie v južnej Európe z 395 EUR/t na 545 EUR/t. V tejto súvislosti konzorcium tvrdilo, že trh EÚ sa v súčasnosti vyznačuje nepretržitým rastom cien plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla.

                  (493)

                  Navrhovateľ navyše tvrdil, že hlavným dôvodom zvýšenia cien pozorovaného po období prešetrovania bolo zvýšenie cien surovín a nie vplyv prebiehajúceho prešetrovania. Aj keď pripustil, že ceny sa pohybovali v rozmedzí od 530 EUR/t do 550 EUR/t, tvrdil, že rozhodnutie Komisie neuložiť predbežné opatrenia v súčasnom konaní viedlo k poklesu cien v období od marca do apríla 2017.

                  (494)

                  Komisia zistila, že ceny začali rásť v druhej polovici roka 2016 a ďalej rástli v priebehu prvého štvrťroka 2017. Toto zvýšenie cien bolo zaznamenané v prípade všetkých druhov dotknutého výrobku a podobného výrobku. Zozbierané údaje z obdobia po OP ukázali, že cena sa v období po OP skutočne zvýšila.

                              —

                              Po prvé, na základe údajov od šiestich výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa ceny podobného výrobku v priemere zvýšili o 15,3 % v období od júla do decembra 2016 a o 35,7 % v období od januára do marca 2017 v porovnaní s priemernými cenami počas obdobia prešetrovania.

                              —

                              Po druhé, na základe údajov, ktoré poskytli spolupracujúci používatelia, sa ceny dotknutého výrobku zvýšili o 18,2 % v období od júla do decembra 2016 a o 50,4 % v období od januára do marca 2017 v porovnaní s priemernými cenami počas obdobia prešetrovania.

                  (495)

                  Okrem toho Komisia zistila, že ceny sa počas mesiacov apríl a máj 2017 mierne znížili. Ceny výrobcov z Únie sa však počas týchto mesiacov pohybovali okolo úrovne 500 EUR/t.

                  (496)

                  So zreteľom na uvedené skutočnosti Komisia zistila významné zvýšenia cien v období po OP (do marca 2017) v prípade všetkých druhov dotknutého výrobku a podobného výrobku. Potom ceny začali mierne klesať, ale vo výraznej miere zostali nad úrovňami cien počas OP.

            6.4.3.4.2.3.   Ziskovosť odvetvia oceľových rúrok

                  (497)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu boli predložené tieto informácie o ziskovosti odvetvia oceľových rúrok:

                              —

                              združenie ESTA odpovedalo, že celková ziskovosť v roku 2016 týkajúca sa zváraných rúrok bola približne na úrovni –0,3 % (57) a

                              —

                              konzorcium uviedlo, že používatelia a servisné strediská, ktoré sú členmi konzorcia, mali počas obdobia prešetrovania v priemere ziskové rozpätie na úrovni 5 %. V tejto súvislosti tvrdilo, že samotné 10 % zvýšenie ceny dotknutého výrobku by pre bežné MSP vyústilo do neudržateľnej stratovej situácie na úrovni 3,6 % (58).

                  (498)

                  Zozbierané údaje z obdobia po OP ukázali, že ziskovosť medzi jednotlivými používateľmi sa značne líšila, a to takto:

                     Tabuľka 24

                     Ziskovosť výrobcov oceľových rúrok
                      (59)

                              Kategória výrobcov oceľových rúrok

                              Počet výrobcov oceľových rúrok

                              Ziskovosť počas OP

                              Ziskovosť od 1. júla 2016 do 31. decembra 2016

                              Ziskovosť od 1. januára 2017 do 31. marca 2017

                              Členovia konzorcia

                              5 (*1)

                              3,68 %

                              – 0,87 %

                              0,34 %

                              Výrobcovia oceľových rúrok prepojení s výrobcami v Únii (za uloženie opatrení)

                              8 (*2)

                              – 3,69 %

                              – 5,83 %

                              0,39 %

                              Výrobcovia oceľových rúrok za uloženie opatrení (neprepojení s výrobcami v Únii)

                              1 (*3)

                              – 0,33 %

                              2,80 %

                              6,13 %

                                 Celková vážená priemerná ziskovosť

                                 14

                                 2,01 %

                                 – 3,95 %

                                 0,37 %

                  (499)

                  Z uvedenej tabuľky vyplýva, že ziskovosť výrobcov oceľových rúrok sa počas prvých troch mesiacov roku 2017 v porovnaní s poslednou polovicou roka 2016 všeobecne zlepšila a dosiahla celkovú úroveň 0,37 %. Výrobcovia oceľových rúrok vysvetlili, že vzhľadom na to, že v priebehu roka 2016 očakávali zvýšenie cien plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla, nakúpili pomerne viac plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla (za relatívne nižšie ceny) než zvyčajne. Tieto výrobky sa následne použili, keď sa ceny plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla zvýšili. Výrobcovia oceľových rúrok, u ktorých prebehlo overovanie na mieste, však očakávali, že ich výsledky sa v druhom štvrťroku 2017 pravdepodobne zhoršia.

                  (500)

                  Výrobcovia oceľových rúrok prepojení s výrobcami z Únie navyše tvrdili, že ich nízke alebo dokonca záporné ziskové rozpätia boli spôsobené tým, že museli konkurovať ostatným výrobcom oceľových rúrok, ktorí boli do určitej miery zásobovaní dumpingovým dovozom plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla z dotknutých krajín.

                  (501)

                  Vo všeobecnosti Komisia dospela k záveru, že ziskovosť používateľov v podnikoch s oceľovými rúrkami bola počas obdobia prešetrovania a po období prešetrovania nízka.

            6.4.3.4.2.4.   Možnosť preniesť zvyšovanie cien v odvetví oceľových rúrok

                  (502)

                  Konzorcium tvrdilo, že jediným spôsobom, ako si udržať ziskovosť, by bolo preniesť prípadné zvýšenie cien. Konzorcium však uviedlo, že to nie je možné, pretože akékoľvek zvýšenie predajných cien nad úrovňou konkurencie by spôsobilo, že nezávislí používatelia by stratili podiel na trhu integrovaných používateľov, a tým aj zisk. Pokiaľ ide o prenos zvýšenia nákladov, združenie ESTA uviedlo, že „pokiaľ sú výrobcovia (oceľových rúrok) z EÚ schopní preniesť zvýšenie nákladov na zákazníkov, podmienky na trhu zostanú spravodlivé“ (60).

                  (503)

                  Pokiaľ ide o otázku, či by výrobcovia oceľových rúrok boli schopní preniesť zvyšovanie nákladov, Komisia zaznamenala nezrovnalosti v prijatých podaniach.

                              —

                              Na jednej strane niektorí používatelia (najmä tí, ktorí sú prepojení s výrobcami z Únie) uviedli, že počas obdobia po OP v zásade nepociťovali žiadne závažné problémy s prenosom zvyšovania nákladov na svojich zákazníkov. Zdôraznili však, že takýto prenos by bol ťažší, keby sa niektorí konkurenti mohli spoliehať na veľmi lacný dovoz plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla alebo keby ich samotní zákazníci nedosahovali dobré výsledky.

                              —

                              Na druhej strane ostatní používatelia (najmä nezávislí používatelia) poukázali na vážne obavy, či budú schopní preniesť cenu plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla. V tejto súvislosti sa odvolali na:

                                          —

                                          značne konkurenčný trh charakterizovaný nízkymi rozpätiami a ťažkosťami s dodávkami plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla, ktoré im neumožňujú preniesť zvyšovanie nákladov na svojich zákazníkov a

                                          —

                                          situáciu zvýšeného dovozu polovýrobkov a/alebo hotových výrobkov (za nižšie ceny) z krajín ako Turecko, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko a Bielorusko. Ten takisto znížil možnosť prenášať zvyšovanie nákladov.

                  (504)

                  Po konečnom poskytnutí informácií navrhovateľ tvrdil, že vyhlásenia ostatných používateľov (najmä nezávislých používateľov), konkrétne vyhlásenie o „problémoch s dodávkami plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla“ v odôvodnení (503) sú špekulatívne a chybné.

                  (505)

                  Komisia túto pripomienku zamietla ako neopodstatnenú.

                  (506)

                  Po prvé, títo používatelia vo vyplnených dotazníkoch uviedli, že niekedy mali problémy pri získavaní dodávok plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla, pričom použili výrazy ako „veľké oneskorenia v dodávateľských podmienkach“ alebo „obmedzená kapacita výrobcov, ktorá odráža nedostatok materiálu na trhu“. Po druhé, Komisia mala k dispozícii dôkazy o tom, že používatelia, u ktorých prebehlo overovanie na mieste, mali skutočne problémy s dodávkami alebo dodaním včas. Po tretie, Komisia ďalej uviedla, že výrobcovia rúrok, ktorí vyvážajú aj mimo Únie, by mali menšie možnosti prenášať zvyšovanie svojich nákladov. Preto Komisia zamietla tvrdenie, že uvedené vyhlásenia používateľov sú špekulatívne alebo chybné.

                  (507)

                  Navrhovateľ okrem toho tvrdil, že tieto vyhlásenia používateľov boli v rozpore so závermi oddielu o nedostatočnej ponuke, v ktorom Komisia odmietla tvrdenie, podľa ktorého by uloženie opatrení viedlo k nedostatočnej ponuke dotknutého výrobku, resp. podobného výrobku na trhu Únie [pozri odôvodnenie (463)].

                  (508)

                  V tejto súvislosti Komisia zdôraznila, že jej zistenie v oddiele 6.4.3.1 o nedostatočnej ponuke vychádzalo zo súborov analýzy výhľadu. Komisia sa najskôr zaoberala otázkou, či by uloženie ciel ad valorem mohlo úplne zabrániť dovozu plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla v Únii. V tejto súvislosti bola presvedčená, že k dispozícii je dostatok alternatívnych možností dovozu plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla z iných tretích krajín. Komisia ďalej dodala, že takisto možno očakávať, že výroba v Únii sa bude rozširovať a aspoň čiastočne kompenzovať budúci potenciálny nedostatok dovozu plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla z dotknutých krajín. Komisia preto dospela k záveru, že uloženie ciel by v budúcnosti pravdepodobne neviedlo k nedostatočnej ponuke.

                  (509)

                  Táto analýza výhľadu uvedená v oddiele 6.4.3.1 sa líši od vyššie uvedených problémov niektorých používateľov s dodávkami plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla zo strany výrobného odvetvie Únie v dostatočných množstvách a včas. Komisia preto odmietla argument, že odkaz na vyhlásenie používateľov týkajúce sa ich „problémov s dodávkami“ v odôvodnení (503) je v rozpore s analýzou Komisie týkajúcou sa pravdepodobnej absencie „nedostatočnej ponuky“ v budúcom vývoji trhu s plochými výrobkami z ocele valcovanými za tepla uvedenou v odôvodnení (463).

                  (510)

                  Vzhľadom na nezrovnalosti, ktoré boli zaznamenané medzi rôznymi kategóriami výrobcov oceľových rúrok, Komisia potvrdila, že používatelia sú vystavení riziku, že by nemohli v plnom rozsahu preniesť zvyšovanie cien plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla na svojich zákazníkov.

            6.4.3.4.2.5.   Záver pre odvetvie oceľových rúrok

                  (511)

                  Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že existuje značné riziko, že clá vo forme ciel ad valorem by odvetviu oceľových rúrok spôsobili straty, a to z týchto dôvodov:

                              —

                              ploché výrobky z ocele valcované za tepla sú hlavnou nákladovou zložkou zváraných rúrok,

                              —

                              ceny plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla výrazne po období prešetrovania vzrástli,

                              —

                              ziskové rozpätia v odvetví oceľových rúr sú relatívne malé a

                              —

                              nie je zrejmé, či nezávislí výrobcovia oceľových rúrok majú možnosť preniesť akékoľvek zvýšenie cien na svojich zákazníkov.

                  (512)

                  Po konečnom poskytnutí informácií navrhovateľ spochybnil závery Komisie, že clá ad valorem by odvetviu oceľových rúrok spôsobili straty, a to z týchto štyroch dôvodov:

                              —

                              Po prvé, Komisia sa opierala najmä o chybný model spoločnosti Marcegaglia, ktorý nezohľadňuje základné ekonomické princípy. V tejto súvislosti navrhovateľ tvrdil, že clá by ovplyvnili najmä objemy, nie ceny. Okrem toho model spoločnosti Marcegaglia ignoruje všetky dôkazy o substitučnej elasticite plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla. Navrhovateľ tiež uviedol, že vzhľadom na skutočnosť, že ploché výrobky z ocele valcované za tepla sú komoditou, substitučná elasticita medzi alternatívnymi dodávateľmi je vysoká a v žiadnom prípade nie je nekonečná ani nulová.

                              —

                              Po druhé, ceny plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla po období prešetrovania stúpajú. V dôsledku toho zvýšenie cien plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla ovplyvňuje rovnako všetkých výrobcov rúrok, čo je dôležitá skutočnosť pri posudzovaní schopnosti prenášať takéto zvýšenie nákladov. Ak majú používatelia možnosť preniesť zvyšovanie nákladov, skutočnosť, že ceny vzrástli, nie je relevantná pri posudzovaní vplyvu na používateľov.

                              —

                              Po tretie, Komisia vychádzala zo skutočnosti, že ziskovosť výrobcov oceľových rúrok bola nízka. Podľa navrhovateľa sa však Komisia ani nepokúsila preskúmať a overiť, aká je ich dlhodobá pozícia, alebo stanoviť východisko pre bežnú ziskovosť. Okrem toho Komisia nemohla vyvodzovať závery zo ziskovosti používateľov v jednom štvrťroku, t. j. v prvom štvrťroku 2017.

                              —

                              Po štvrté, Komisia dospela k záveru, že existuje značné riziko, že clá budú výrobcom oceľových rúrok spôsobovať straty. Konkrétne tvrdenie, že existuje riziko, že náklady nebude možné v plnej miere preniesť, neumožňuje vyvodiť záver, že clá ad valorem by odvetviu oceľových rúrok spôsobili straty. Komisia tiež nesprávne interpretovala názory integrovaných používateľov, ktorí sa obávajú narušenia hospodárskej súťaže, pretože ostatní používatelia, ktorí sa spoliehajú na dumpingový dovoz, by získali nespravodlivú konkurenčnú výhodu.

                  (513)

                  Komisia väčšinu týchto argumentov zamietla, a to z týchto dôvodov:

                              —

                              Po prvé, ako už bolo uvedené v odôvodnení (485), najskôr sa vykonali simulácie s cieľom posúdiť možný vplyv uloženia antidumpingových opatrení na základe údajov o ziskovosti spoločnosti Marcegaglia (výkaz ziskov a strát) za obdobie prešetrovania, ktoré boli overené na mieste. Komisia následne aktualizovala svoje simulácie v odôvodnení (488). Komisia navyše v hospodárskom modeli prihliadla na argument, že ak by niektorí dodávatelia zvýšili svoje ceny alebo ak by ich výrobky plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla podliehali opatreniam, kupujúci (používateľ) by sa pokúsil prejsť na iných dodávateľov, ktorí svoje ceny nezvýšili. Tento predpoklad však nezohľadňuje, že medzi kupujúcim (používateľom) a dodávateľom existujú zmluvné záväzky, ktoré by na začiatku prinajmenšom obmedzili substitučnú elasticitu plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla. V skutočnosti popri spotovom trhu používatelia plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla so svojimi dodávateľmi uzatvárajú aj dlhodobé zmluvy. Ďalším možným problémom na začiatku by bola skutočnosť, že vytvorenie nového obchodného vzťahu si vyžaduje aspoň nejaké investície. Komisia však uznala, že substitučná elasticita by sa postupne zlepšila.

                              —

                              Po druhé, navrhovateľ uznal, že ceny plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla vo štvrtom štvrťroku 2016 a v prvom štvrťroku 2017 stúpali a že takéto zvyšovanie cien ovplyvňuje všetkých výrobcov rúrok bez rozdielu. Komisia uznala, že ak majú používatelia možnosť preniesť zvyšovanie nákladov, skutočnosť, že ceny vstupov vzrástli, nie je relevantná pri posudzovaní vplyvu na používateľov. Ako sa však uvádza v odôvodneniach (502) a (510), Komisia mala pochybnosti o tom, či všetci výrobcovia rúrok budú mať možnosť preniesť zvyšovanie nákladov.

                              —

                              Po tretie, Komisia v tabuľke v odôvodnení (498) uviedla finančné údaje za obdobie prešetrovania (12 mesiacov), obdobie od 1. júla do 31. decembra 2016 (6 mesiacov) a obdobie od 1. januára do 31. marca 2017 (3 mesiace). Keďže antidumpingové opatrenia môžu mať okamžitý a rušivý účinok hneď po ich zavedení, a to najmä na malé a stredné podniky, ktoré pôsobia v odvetví rúrok z nehrdzavejúcej ocele (61), Komisia mohla zakladať tieto zistenia na vyššie uvedených údajov pokrývajúcich obdobie 21 mesiacov bez toho, aby musela vykonať štúdiu dlhodobej životaschopnosti odvetvia rúrok.

                              —

                              Po štvrté, čo sa týka prenosu, Komisia pri svojich zisteniach vychádzala z pripomienok, ktoré jej boli doručené vo vyplnených dotazníkoch za obdobie po OP. Navyše, počas overovaní na mieste sa ďalej prediskutovala a zdokumentovala otázka, či by používatelia mohli preniesť prípadné zvýšenie svojich nákladov. Záver Komisie sa teda zakladá na vyhláseniach (inšpekcia dokumentov a zisťovanie), ktoré majú pre prešetrujúci orgán rovnakú váhu ako dôkazy. Po druhé, Komisia neignorovala skutočnosť, že väčšina výrobcov oceľových rúrok, ktorí vyplnili dotazník, vyjadrila obavy z narušenia hospodárskej súťaže. V tejto súvislosti poukázala na to, že všetci používatelia budú mať pri nákupoch plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla pod úrovňou MDC znova rovnaké podmienky, pretože clá ad valorem odstránia dumping v prípade dovozu zo štyroch krajín. Pri nákupoch plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla nad úrovňou MDC bude na podnikateľskom rozhodnutí výrobcu rúrok, či bude výrobky odoberať od integrovaného výrobcu z Únie alebo z dovozu.

            6.4.3.4.3.   Vplyv uloženia opatrení na náklady ostatných používateľských segmentov
      6.4.3.4.3.1.   Úvod

                  (514)

                  Zo štatistických údajov poskytnutých navrhovateľom (62) takisto vyplynulo, že okrem odvetvia oceľových rúrok sú dôležitými spotrebiteľmi dotknutého výrobku aj iné odvetvia ako stavebný priemysel (20 %), automobilový priemysel (15 %), strojárenský priemysel (15 %).

                  (515)

                  Komisia sa v priebehu tohto prešetrovania usilovala o spoluprácu s viacerými používateľmi z týchto iných odvetví v Poľsku a v pobaltských štátoch. Zaslala im dotazníky, ale neboli jej doručené žiadne odpovede.

                  (516)

                  Po začatí tohto konania sa neprihlásili žiadne združenia používateľov okrem Združenia strojárenského a kovospracujúceho priemyslu v Lotyšsku. To však nepodložilo svoje tvrdenia, že antidumpingové opatrenia by viedli k zvýšeniu nákladov v strojárenskom odvetví, ani nepredložilo žiadne ďalšie pripomienky. Komisia preto nemohla dospieť k jednoznačnému záveru o možnom vplyve opatrení na toto odvetvie.

                  (517)

                  Komisia tiež vzala na vedomie protichodné stanoviská navrhovateľa a konzorcia o možnom vplyve uloženia opatrení na náklady ostatných používateľských segmentov, ako je napríklad automobilový priemysel a stavebníctvo, ktoré by podľa všetkého boli menej ovplyvnené ako odvetvie oceľových rúrok. Napríklad automobilový priemysel by mohol čeliť dodatočným výrobným nákladom vo výške 430 miliónov EUR. Pri rozdelení na jednotkové náklady sú však tieto dodatočné náklady menej významné. Podľa odhadov konzorcia a navrhovateľa by nárast nákladov na stredne veľké vozidlá predstavoval iba 24 – 27 EUR na automobil. Situácia v sektore domácich spotrebičov je podľa všetkého podobná.

            6.4.3.4.3.2.   Spolupráca používateľov a združení používateľov po poskytnutí informačného dokumentu

                  (518)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu sa Komisia pokúsila odhadnúť vplyv opatrenia na iné segmenty, než je odvetvie oceľových rúrok.

                  (519)

                  V tejto súvislosti Komisia opätovne požiadala o spoluprácu viacerých používateľov v Poľsku a v pobaltských štátoch (najmä v odvetví strojárstva) a poslala im ďalšie dotazníky za obdobie po OP, neboli jej však doručené žiadne odpovede.

                  (520)

                  Okrem toho sa Komisia aktívne usilovala o spoluprácu s 11 združeniami používateľov, ktoré zastupujú ďalšie odvetvia (stavebníctvo, automobilový priemysel, strojárenský priemysel, odvetvie domácich spotrebičov). Všetky tieto združenia dostali dotazníky za obdobie po OP a boli požiadané o zaslanie otázok svojim členom v prípade, že samotné združenia neboli schopné na tieto otázky odpovedať.

                  (521)

                  Čiastočne vyplnené dotazníky zaslali dve združenia používateľov a jedna spoločnosť, ktorá dostala dotazník za obdobie po OP prostredníctvom svojho združenia.

                              —

                              Po prvé, Združenie európskych výrobcov domácich spotrebičov (CECED) uviedlo, že nebolo schopné poskytnúť požadované údaje, ale dodalo: „Potenciálne antidumpingové opatrenia EÚ týkajúce sa ocele by priamo alebo nepriamo negatívne ovplyvnili výrobu spotrebičov… Z tohto dôvodu nie sme za ochranné opatrenia, ako sú antidumpingové opatrenia, ktoré by mohli nepriaznivo ovplyvniť konkurenčné postavenie nášho odvetvia, pokiaľ to nie je riadne odôvodnené jednoznačnými dôkazmi.“ (63)

                              —

                              Po druhé, spoločnosť Agoria, belgický člen združenia Orgalime (64), uviedla, že náklady na ploché výrobky z ocele valcované za tepla sa líšia v závislosti od druhu hotového výrobku: môžu sa pohybovať od 5 % (v prípade prívesov, smetiarskych vozidiel, železníc, terminálových traktorov) až do 100 % (v prípade teleskopických ramien pre žeriavy). Z odpovede však nebolo zrejmé, čo by v praxi tento vplyv znamenal pre jej podnikanie.

                              —

                              Po tretie, spoločnosť Electrolux Home Products Corporation N.V. – ktorá dostala žiadosť Komisie o dodatočné informácie prostredníctvom združenia CECED – uviedla, že je výrobcom domácich spotrebičov pôsobiacim na svetovom trhu. Táto spoločnosť uviedla, že „oceľ je hlavnou nákladovou zložkou našich výrobkov, ktoré sa predávajú na vysoko konkurenčnom globálnom trhu s nízkym rozpätím. Pre naše európske výrobné prevádzky nakupujeme oceľ od európskych dodávateľov a chceli by sme v tom pokračovať. Clá EÚ na dovoz ocele však vedú k umelo vysokým cenám domácej a zahraničnej ocele, ktoré znevýhodňujú našu spoločnosť v porovnaní s inými výrobcami, ktorí majú továrne mimo EÚ a vyvážajú svoje hotové výrobky do EÚ.“ (65)

                  (522)

                  Komisia v súvislosti s týmito odpoveďami konštatuje, že jej neboli poskytnuté žiadne zmysluplné údaje týkajúce sa ziskovosti a hodnoty predaja. Komisia preto nemohla dospieť k jednoznačnému záveru o možnom vplyve opatrení na iné odvetvia, než je odvetvie oceľových rúrok.

                  (523)

                  Vzhľadom na nízky počet vyplnených dotazníkov od používateľov a združení používateľov v iných odvetviach, než je odvetvie oceľových rúrok, sa však vplyv zvyšovania cien posudzoval ako menej významný než v prípade odvetvia oceľových rúrok, a to aj napriek tomu, že v troch vyplnených dotazníkoch [pozri odôvodnenie (521)] sa poukazovalo na skutočnosť, že používatelia by v tomto prípade nemali z uloženia opatrení prospech.

                  (524)

                  Po prvom poskytnutí informácií navrhovateľ tvrdil, že Komisia nesprávne dospela k záveru, že „vplyv zvyšovania cien sa posudzoval ako menej významný“, a to z týchto dôvodov: analýza vplyvu možných opatrení na iné odvetvia ako odvetvie oceľových rúrok sa vyznačuje absenciou akýchkoľvek údajov alebo overených dôkazov naznačujúcich významný vplyv na ostatné používateľské segmenty. Jediným dôkazom, ktorý sa uvádza na preukázanie dôsledku pre používateľov, sú tri listy. Záver je navyše v zjavnom rozpore s vyhláseniami Komisie, že neexistujú „žiadne zmysluplné údaje“ a že Komisia „nemohla dospieť k jednoznačnému záveru o možnom vplyve opatrení na iné odvetvia, než je odvetvie oceľových rúrok“ [pozri odôvodnenie (522)]. Navrhovateľ navyše uviedol, že jedno zo združení (Agoria) uviedlo, že podporuje zavedenie ciel ad valorem.

                  (525)

                  Komisia uznala, že navrhovateľ vo svojom podaní zo 7 februára 2017 tvrdil, že „príklady … ukazujú, že v prípade všetkých odvetví s výnimkou odvetvia rúrok bude vplyv ciel pravdepodobne na úrovni de minimis“ a že úroveň spolupráce bola nízka. Okrem toho je pravda, že združenie Agoria podľa všetkého naznačilo, že podporuje uloženie ciel ad valorem.

                  (526)

                  Napriek tomu z vyhlásení iného združenia používateľov a jednej spoločnosti [pozri odôvodnenie (521)] vyplynulo, že nesúhlasia s hodnotením navrhovateľa, že vplyv ciel bude pravdepodobne minimálny. Okrem toho Komisia posúdila zvýšenie nákladov na stredne veľké vozidlá, ktoré by predstavovali približne 24 – 27 EUR na automobil [pozri odôvodnenie (517)], a pravdepodobný vplyv na domáce spotrebiče, ktorý charakterizovala ako menej významný, a to v rozmedzí 0,63 EUR – 1,43 EUR na spotrebič).

                  (527)

                  Komisia na základe týchto skutočností upravila svoj celkový záver a vyvodila, že vplyv na iné odvetvia ako odvetvie oceľových rúrok bude menej významný.

            6.4.3.4.3.3.   Záver o iných odvetviach ako odvetvie oceľových rúrok

                  (528)

                  Komisia potvrdila, že vplyv na týchto ďalších používateľov by bol menej významný ako v prípade odvetvia oceľových rúrok.

            6.4.3.5.   Záujmy používateľov prepojených s vyvážajúcimi výrobcami

                  (529)

                  Všetok dovoz brazílskeho vyvážajúceho výrobcu CSN do Únie smeroval do jeho prepojenej portugalskej dcérskej spoločnosti Lusosider. Táto spoločnosť spracúva predovšetkým tieto dovážané ploché výrobky z ocele valcované za tepla na nadväzujúce výrobky, ktoré sú určené na predaj najmä na Pyrenejskom polostrove.

                  (530)

                  Počas vypočutia spoločnosť CNS informovala útvary Komisie, že na programe dňa je dôležité investičné rozhodnutie, pričom uvedené môže mať vplyv na spoločnosť Lusosider, ktorá v súčasnosti zamestnáva 250 ľudí. Ruský vyvážajúci výrobca NLMK uviedol, že postupom času v Únii rozvinul svoje nadväzujúce operácie. V tejto súvislosti uviedol, že „uloženie antidumpingových opatrení na ploché výrobky z ocele valcované za tepla obmedzením možností vývozu dôležitých vstupov z Ruska do jeho oceliarní v EÚ by vážne obmedzilo schopnosť NLMK rozširovať svoju nadväzujúcu výrobu v EÚ.“ (66)

                  (531)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu spoločnosť NLMK dodala, že „… NLMK chcela upriamiť pozornosť Európskej komisie na riziká, ktoré by uloženie antidumpingových opatrení mohlo so sebou priniesť, najmä v prípadoch vyššej moci, a to obmedzením dostupnosti materiálov z našej materskej spoločnosti, ak sa to ukáže ako nevyhnutné.“

                  (532)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu boli traja používatelia prepojení s vyvážajúcimi výrobcami požiadaní, aby vyplnili dotazník za obdobie po OP. Dvaja z nich vyplnili celý dotazník, zatiaľ čo jeden ho vyplnil čiastočne. Na základe údajov Komisia uviedla, že ziskovosť týchto dvoch používateľov sa v priebehu OP v prvých troch mesiacoch roka 2017 zvýšila z 1,81 % na 14,10 %. Zistilo sa však, že ziskovosť v prvých troch mesiacoch roka 2017 v prípade jednej spoločnosti zahŕňala aj zisky, ktoré boli skôr výnimočné a neboli trvalým dôsledkom zvýšenia cien plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla počas obdobia po OP.

                  (533)

                  Po konečnom poskytnutí informácií navrhovateľ tvrdil, že odkaz Komisie na vyhlásenie spoločnosti NLMK [pozri odôvodnenie (531)] nemôže zakryť skutočnosť, že táto spoločnosť počas posudzovaného obdobia nedovážala ploché výrobky z ocele valcované za tepla od svojej ruskej materskej spoločnosti.

                  (534)

                  Komisia uznala, že spoločnosť NLMK počas posudzovaného obdobia nedovážala ploché výrobky z ocele valcované za tepla od svojej ruskej materskej spoločnosti. Spoločnosť NLMK však preukázala, že jej zákazníci si vyžadujú potvrdenie, že dodávky plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla od spoločnosti NLMK sú zaručené vo všetkých prípadoch, a to aj v prípade vyššej moci. V takýchto prípadoch musí spoločnosť NLMK so sídlom v Únii využiť dodávky od svojej materskej spoločnosti so sídlom v Rusku. V opačnom prípade by nebola schopná udržať si svojich väčších zákazníkov a zostať konkurencieschopnou na trhu Únie.

                  (535)

                  Komisia dospela k záveru, že uloženie opatrení nie je ani v záujme portugalskej dcérskej spoločnosti Lusosider prepojenej s brazílskym vyvážajúcim výrobcom CSN, ani v záujme belgickej dcérskej spoločnosti NLMK prepojenej s ruským vyvážajúcim výrobcom NLMK.

            6.4.4.   Záver o záujme používateľov

                  (536)

                  Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že uloženie opatrení je v rozpore so záujmom používateľov. Kým vplyv na odvetvie oceľových rúrok by bol veľmi výrazný, vplyv na ostatné nadväzujúce odvetvia je s najväčšou pravdepodobnosťou menej závažný.

                  (537)

                  Po prvom poskytnutí informácií navrhovateľ tvrdil, že výraz „s najväčšou pravdepodobnosťou menej závažný“ je zavádzajúce a nesprávne tvrdenie vzhľadom na skutočné dôkazy uvedené v záznamoch:

                              —

                              po prvé, vplyv v segmente rúrok sa týka malej časti tohto segmentu, konkrétne výrobcov zváraných rúrok, ktorí nie sú prepojení s výrobcami plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla v Únii a spoliehajú sa na dovoz,

                              —

                              Po druhé, krátka analýza ostatných odvetví iných ako odvetvie oceľových rúrok potvrdila, že neexistuje žiadny významný vplyv.

                  (538)

                  Komisia väčšinu týchto tvrdení zamietla, a to z týchto dôvodov:

                              —

                              po prvé, ako sa uvádza v odôvodnení (435), spoločnosť Marcegaglia spotrebuje každý rok 2,9 až 4,4 milióna ton dotknutého výrobku, resp. podobného výrobku. Znamená to, že táto jediná spoločnosť je sama osebe zodpovedná za približne 8,5 % až takmer 13 % celkovej spotreby na voľnom trhu Únie, ako sa uvádza v tabuľke v odôvodnení (226). Navyše analýza trhu s oceľovými rúrkami nezávisela len od analýzy spoločnosti Marcegaglia. Ako sa uvádza v odôvodnení (8), konzorcium zriadili ad hoc na účely prešetrovania viac než 30 používatelia a neprepojení dovozcovia, ktorí sa prevažne, ale nie výlučne, nachádzajú v Taliansku. Ide najmä o malé a stredné podniky, aj keď členom tohto konzorcia bola aj spoločnosť Marcegaglia. V tejto súvislosti, ako sa uvádza v odôvodneniach (17) a (24), toto konzorcium predložilo pripomienky a bolo vypočuté. Okrem toho, ako je uvedené v tabuľke v odôvodnení (498), päť členov konzorcia spolupracovalo poskytnutím údajov z obdobia po OP. Komisia preto zamietla tvrdenie navrhovateľa, že vplyv v segmente rúrok sa týka malej časti tohto segmentu,

                              —

                              po druhé, pokiaľ ide o tvrdenie, že neexistuje žiadny významný vplyv na iné odvetvia ako odvetvie oceľových rúrok, Komisia sa odvolala na svoje predchádzajúce stanoviská v odôvodnení (524). Vplyv existuje, hoci je menej významný.

                  (539)

                  Napriek tomu a v záujme súdržnosti Komisia uznala, že mala v závere použiť rovnaký výraz „menej významný“ ako v analytickej časti odôvodnenia (528). Z tohto dôvodu Komisia zmenila svoj predchádzajúci záver, ako sa uvádza v odôvodnení (536), a to takto: vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že uloženie opatrení je v rozpore so záujmom používateľov. Kým vplyv na odvetvie oceľových rúrok by bol výrazný, vplyv na ostatné nadväzujúce odvetvia bude s najväčšou pravdepodobnosťou menej významný.

            6.5.   Záver o záujme Únie

                  (540)

                  Komisia musela zvážiť a vyvážiť silné záujmy dôležitého výrobného odvetvia Únie, ktoré je potrebné chrániť pred nekalými praktikami na jednej strane a pravdepodobným negatívnym účinkom opatrení na používateľov na druhej strane.

                  (541)

                  Uloženie opatrení by výrobnému odvetviu Únie umožnilo zachovať si udržateľnú úroveň ziskov. Takéto opatrenia by pomohli zabezpečiť zdravie a životaschopnosť výrobného odvetvia Únie, pričom sa zohľadnili aj nahromadené straty vzniknuté od roku 2013 s výnimkou mierneho zisku dosiahnutého v roku 2014.

                  (542)

                  Naproti tomu uloženie konečných opatrení voči Brazílii, Iránu, Rusku a Ukrajine by mohlo nepriaznivo ovplyvniť používateľov – ktorí sú vo veľkej miere závislí od dodávok dotknutého výrobku – neprimeraným spôsobom. Oslabilo by ich konkurencieschopnosť na nadväzujúcom trhu, najmä pokiaľ ide o rúry a rúrky.

                  (543)

                  Ako bolo uvedené vyššie, s cieľom náležite vyvážiť tieto protichodné záujmy a dospieť k primeraným záverom v tomto bode, Komisia považovala za nevyhnutné preskúmať vývoj po skončení obdobia prešetrovania, t. j. po júli 2016. Takisto prihliadla na skutočnosť, že ceny plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla v druhej polovici roku 2016 výrazne vzrástli a vo februári 2017 prekročili hranicu 500 EUR/t.

                  (544)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu Komisia ďalej preskúmala tvrdenia, že ceny plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla počas obdobia po OP vzrástli. Okrem toho vyzvala používateľov, aby jej poskytli dodatočné údaje o viacerých sektoroch používateľov s cieľom presnejšie posúdiť možný vplyv opatrení na nadväzujúce odvetvia okrem odvetvia rúr a rúrok. Zároveň vyzvala zainteresované strany, aby sa vyjadrili k vhodnej forme opatrení.

                  (545)

                  Po zozbieraní dodatočných údajov poskytnutých rôznymi zainteresovanými stranami Komisia dospela k záveru, že ceny plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla počas obdobia po OP výrazne vzrástli a že:

                              —

                              konečné opatrenia by výrobcom z Únie umožnili opäť dosahovať udržateľné úrovne zisku. Bez uloženia opatrení by nebolo isté, či by výrobné odvetvie Únie bolo schopné stať sa dostatočne životaschopným, pričom by sa zohľadnili aj nahromadené straty vzniknuté od roku 2013 s výnimkou mierneho zisku dosiahnutého v roku 2014,

                              —

                              pokiaľ ide o záujem používateľov, uloženie opatrení vo forme cla ad valorem voči Brazílii, Iránu, Rusku a Ukrajine by neprimeraným spôsobom nepriaznivo ovplyvnilo používateľov (najmä v odvetví oceľových rúrok), čo by ovplyvnilo ich ceny a zamestnanosť.

                  (546)

                  Komisia pripomenula zistenia v odôvodnení (425) týkajúce sa ziskovosti výrobcov z Únie, ako aj významné zvýšenie cien po období prešetrovania. Na tomto základe Komisia usúdila, že v súlade so záujmom Únie je potrebné zmeniť formu opatrení s cieľom dosiahnuť v tejto konkrétnej veci primeranú rovnováhu medzi záujmami výrobcov a používateľov z Únie. Komisia sa preto rozhodla uložiť clá ad valorem, obmedzené minimálnou dovoznou cenou (ďalej len „MDC“), ktorá zohľadňuje nárast cien surovín po období prešetrovania, a to z týchto dôvodov:

                              —

                              na jednej strane stanovenie cla na úrovni cla ad valorem, ktoré je obmedzené na minimálnu dovoznú cenu, by umožnilo výrobcom z Únie zotaviť sa z účinkov poškodzujúceho dumpingu. Stanovenie hornej hranice na úrovni účinnej MDC by predstavovalo záchrannú sieť, ktorá im umožní dosiahnuť udržateľnú ziskovosť.

                              —

                              Na druhej strane, stanovenie hornej hranice na úrovni účinnej MDC by tiež malo zabrániť akémukoľvek nepriaznivému vplyvu zvýšenia cien po období prešetrovania, ktoré by mohlo mať významný negatívny vplyv na podnikanie používateľov.

                  (547)

                  Po konečnom poskytnutí informácií navrhovateľ tvrdil, že zistenia Komisie sú v rozpore s požiadavkami podľa článku 21 ods. 1 základného nariadenia. Ak by opatrenia boli v záujme výrobného odvetvia Únie, Komisia by bola povinná ich uložiť, pokiaľ neexistujú dôkazy o tom, že opatrenia by mali neprimeraný vplyv na odvetvia používateľov. Podľa navrhovateľa takéto dôkazy neexistujú. Okrem toho tvrdil, že Komisia uprednostnila záujmy malej podskupiny používateľov (t. j. určitých výrobcov oceľových rúrok) a nevyhodnotila rôzne záujmy ako celok. V širšom slova zmysle tvrdil, že pravidlá týkajúce sa záujmu Únie stanovujú iba uloženie alebo neuloženie opatrení. Inými slovami, ide o jednoduché áno alebo nie.

                  (548)

                  Komisia tieto body zamietla ako právne chybné a vysvetlila, ako sa zvyčajne vykonáva hodnotenie záujmu Únie podľa článku 21 základného nariadenia:

                              —

                              ak sú opatrenia v záujme výrobného odvetvia Únie, Komisia je povinná ich uložiť, pokiaľ neexistujú dôkazy o tom, že opatrenia by mali neprimeraný vplyv na odvetvia používateľov, dovozcov, spotrebiteľov alebo iné priamo dotknuté strany. Ak by existoval takýto neprimeraný vplyv, nemali by sa uložiť žiadne opatrenia. V súčasnom prešetrovaní však nenastala ani jedna z uvedených situácií,

                              —

                              predložené dôkazy skôr poukazujú na skutočnosť, že používatelia v najdôležitejšom odvetví, ktoré používa dotknutý výrobok [t. j. odvetvie oceľových rúrok, ktoré spotrebuje približne 32 % celkovej spotreby plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla, pozri odôvodnenie (483)], by mohli byť neprimerane poškodení, ak by sa uložili clá ad valorem, a to aj vzhľadom na nárast cien plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla po období prešetrovania,

                              —

                              v tomto scenári Komisia môže upraviť formu opatrenia s cieľom dosiahnuť primeranú rovnováhu medzi navzájom si konkurujúcimi záujmami. V tejto súvislosti sa osobitná pozornosť venovala potrebe chrániť výrobné odvetvie Únie pred nekalými praktikami na jednej strane a na druhej strane obmedziť pravdepodobné negatívne účinky opatrení na používateľov (výrobcov oceľových rúrok) bez toho, aby sa narušila účinnosť opatrenia.

                  (549)

                  Komisia v tejto súvislosti nielen preskúmala príslušné abstraktné záujmy, ale, ako to robí zvyčajne, aj pravdepodobný konkrétny vplyv na príslušné podniky. Združenie Eurofer napísalo komisárovi pre obchod aj predsedovi Európskej komisie, pričom namietalo proti MDC: „Aj keby MDC bola nad úrovňou výrobných nákladov, stala by sa stropom pre ziskovosť nášho priemyslu aj vtedy, keď sa začíname zotavovať z najhoršej krízy v desaťročiach (67).“

                  (550)

                  Podľa názoru Komisie toto tvrdenie skôr potvrdilo jej vlastné stanovisko, t. j. že je v záujme Únie ukladať clá ad valorem len pod úrovňou MDC. Hoci MDC by zmiernila konkrétne riziko, že niektorí výrobcovia rúrok vrátane mnohých malých a stredných podnikov by mohli utrpieť straty, nevýhoda vyplývajúca z MDC pre navrhovateľa podľa všetkého spočíva najmä v tom, že by bránila vyšším ziskovým rozpätiam v období zotavovania, keď už dosahuje zisky nad cieľovou úrovňou.

                  (551)

                  Po konečnom poskytnutí informácií konzorcium na základe hodnotenia záujmu Únie požiadalo o ukončenie súčasného prešetrovania. V tejto súvislosti tvrdilo, že uloženie antidumpingových opatrení v akejkoľvek forme by malo ničivý účinok na ekonomickú životaschopnosť nezávislých používateľov, a to z týchto dôvodov:

                              —

                              trh Únie s plochými výrobkami z ocele valcovanými za tepla sa vyznačuje oligopolnou štruktúrou, pričom takmer 90 % plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla vyrába a dodáva – tak na trhu vlastnej spotreby, ako aj na voľnom trhu – niekoľko vertikálne integrovaných výrobcov,

                              —

                              vzhľadom na ich vertikálnu integráciu sú výrobcovia z Únie súčasne výrobcami aj spracovateľmi (používateľmi) plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla. To znamená, že nezávislí používatelia sú zároveň zákazníkmi, ako aj konkurentmi niekoľkých významných výrobcov z Únie.

                  (552)

                  Komisia zamietla aj túto žiadosť. Ako sa uvádza v odôvodnení (548), osobitná pozornosť sa venovala potrebe chrániť výrobné odvetvie Únie pred nekalými praktikami na jednej strane a na druhej strane obmedziť pravdepodobné negatívne účinky opatrení na používateľov (výrobcov oceľových rúr). V tejto rovnováhe záujmov sa už pripomienky konzorcia náležite zohľadnili.

                  (553)

                  Z týchto dôvodov Komisia potvrdila svoje rozhodnutie uložiť clá ad valorem, ktoré sú obmedzené MDC [pozri odôvodnenie (546)].

            7.   KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

      7.1.   Úroveň odstránenia ujmy (rozpätie ujmy)

      7.1.1.   Cieľová cena

                  (554)

                  Na stanovenie úrovne opatrení Komisia najskôr stanovila výšku cla potrebnú na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Podľa judikatúry cieľová cena predstavuje cenu, ktorú výrobné odvetvie Únie môže v primeranom rozsahu dosiahnuť za normálnych podmienok súťaže bez dumpingového dovozu zo štyroch krajín. Cieľová cena sa vypočíta tak, že sa stanovia náklady na výrobu podobného výrobku a pripočíta sa ziskové rozpätie, ktoré by výrobné odvetvie Únie mohlo primerane dosiahnuť za normálnych podmienok hospodárskej súťaže bez dumpingového dovozu.

                  (555)

                  Pokiaľ ide o stanovenie cieľového zisku, údaje za posudzované obdobie vykazujú len straty, s výnimkou roku 2014, keď sa realizoval malý zisk, ktorý nebol považovaný za vhodný na určenie primeraného ziskového rozpätia dosiahnuteľného bez dumpingového dovozu. Ako sa uvádza v odôvodnení (341), výrobné odvetvie Únie mohlo mať od roku 2014 zo zotavenia trhu väčší prospech. Dovoz s nízkymi cenami však postupne rástol a získaval podiely na trhu na úkor výrobného odvetvia Únie. Nepretržitý tlak dovozu sa začal naplno prejavovať od druhého polroka 2015, t. j. od začiatku obdobia prešetrovania.

                  (556)

                  Navrhovateľ v podnete požiadal Komisiu, aby ako primerané nepoškodzujúce ziskové rozpätie stanovil 12,9 % z obratu. Ide o priemerný zisk z predaja pred zdanením, ktorý sa použil v predchádzajúcom konaní o závažnej ujme z roku 2000, ktoré sa týkalo toho istého dotknutého výrobku (68).

                  (557)

                  Komisia dospela k záveru, že toto ziskové rozpätie nie je vhodné, a preto sa nemohlo použiť, pretože toto konanie prebiehalo v roku 2000 a údaje spred vyše 15 rokov nemožno považovať za reprezentatívne vzhľadom na technologické a finančné zmeny, ktorými výrobné odvetvie Únie odvtedy prešlo.

                  (558)

                  Komisia tiež požiadala šesť výrobcov z Únie zaradených do vzorky, aby prostredníctvom pôvodných vyplnených dotazníkov poskytli údaje o ziskovosti týkajúce sa podobného výrobku predávaného na voľnom trhu Únie za obdobie od roku 2007 až do obdobia prešetrovania. Komisia zistila, že žiadny z týchto rokov (sám osebe alebo vo forme koša) nie je reprezentatívny na stanovenie cieľového zisku z týchto dôvodov:

                              —

                              po prvé, zistila, že údaje o ziskovosti za posudzované obdobie sa nemôžu považovať za vhodnú referenčnú hodnotu na výpočet cieľového zisku, pretože v dôsledku prítomnosti dumpingového dovozu z Číny a štyroch krajín od roku 2015 neboli splnené normálne podmienky hospodárskej súťaže. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 133 konečného nariadenia o dovoze plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla z Číny (69), roky 2012, 2013 a 2014 nemožno považovať za roky s normálnymi podmienkami hospodárskej súťaže vzhľadom na následky dlhovej krízy eurozóny a pokles dopytu po oceli v roku 2012,

                              —

                              Po druhé, v každom roku pred rokom 2012 sa ziskovosť výrazne líšila. Samostatný rok ani kôš rokov preto nemožno považovať za reprezentatívne. Napríklad analýza siahala až do roku 2007, aby sa zabezpečilo, že sa zohľadní aspoň jeden rok pred začatím finančnej a hospodárskej krízy. Roky 2007 a 2008 však boli mimoriadne pozitívne, zatiaľ čo nasledujúce roky boli ovplyvnené finančnou krízou z roku 2009, a preto takisto neboli reprezentatívne pre normálne podmienky.

                  (559)

                  Komisia preto použila iný výrobok, ťažké dosky, v tom istom sektore výrobného odvetvia. V tejto súvislosti Komisia odkázala na odôvodnenie 202 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2017/336 (70), v ktorom potvrdila svoje zistenie uvedené v nariadení 2016/1777 (71), kde sa použil zisk 7,9 %. V tomto ohľade existujú najmenej dva spoločné znaky: po prvé, obidva výrobky sa vyrábajú v tom istom sektore výrobného odvetvia, a po druhé, obidva výrobky sú valcované za tepla, nie sú plátované, pokovované ani potiahnuté.

                  (560)

                  Komisia na základe toho vypočítala cenu podobného výrobku, ktorá výrobnému odvetviu Únie nespôsobí ujmu, pripočítaním ziskového rozpätia vo výške 7,9 % k výrobným nákladom výrobcov z Únie, ktorí boli počas obdobia prešetrovania zaradení do vzorky.

                  (561)

                  Po konečnom poskytnutí informácií sa navrhovateľ vyjadril, že cieľový zisk vo výške 7,9 % je príliš nízky: tvrdil, že Komisia by mala použiť zisky dosiahnuté v roku 2008 (t. j. cieľový zisk vo výške 14,4 %), keďže Komisia overila údaje o ziskovosti za obdobie 10 rokov vrátane roka 2008, čo bol rok predchádzajúci začiatku finančnej krízy. Okrem toho tvrdil, že alternatívna metóda určenia ziskového rozpätia vychádzala z údajov z predchádzajúceho prešetrovania týkajúceho sa plochých výrobkov valcovaných za tepla (v roku 2000, keď sa dosiahlo ziskové rozpätie 12,9 %). Navyše tvrdil, že Komisia neposkytla žiadne odôvodnenie rozdielneho prístupu v porovnaní s prístupom v prípade Číny, kde sa použil cieľový zisk 7 %. Nakoniec tvrdil, že odmietnutie ziskov z plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla v prospech iného výrobku je v rozpore s predchádzajúcou praxou. V tejto súvislosti sa odvoláva na vec roxorových tyčí, kde „Komisia konštatuje, že údaje o ziskovosti týkajúce sa osobitne príslušného výrobku predstavujú presnejšie referenčné údaje ako údaje o ziskovosti ostatných výrobkov z ocele alebo oceliarskeho odvetvia vo všeobecnosti“.

                  (562)

                  Komisia tieto argumenty zamietla. Ako bolo vysvetlené v odôvodnení (558), rok 2008 bol považovaný za mimoriadne pozitívny rok, a teda nebol reprezentatívny pre normálne podmienky. Navyše cieľový zisk dosiahnutý v roku 2000 je v tomto prípade príliš vzdialený na to, aby predstavoval rozumnú alternatívu. Aj za nepravdepodobného predpokladu, že – ako tvrdí Eurofer – v Únii nedošlo od roku 2000 k žiadnym technologickým a finančným zmenám, od roku 2000 nastali vo veľkosti trhu Únie aspoň niektoré zmeny, a to v dôsledku narastajúceho počtu členských štátov počas obdobia rokov 2000 – 2016. Navyše cieľový zisk použitý v prípade Číny bol založený na analýze vyhliadok v tejto veci „hrozby ujmy“ a bol by dokonca nižší.

                  (563)

                  Konzorcium zasa uviedlo, že použitie cieľa zisku vo výške 7,9 % nie je realistické a je príliš vysoké z týchto dôvodov:

                              —

                              hoci sa ploché výrobky z ocele valcované za tepla aj ťažké dosky skutočne vyrábajú v tom istom priemyselnom odvetví a oba sú valcované za tepla, treba poznamenať, že fyzikálne vlastnosti týchto dvoch výrobkov sú odlišné,

                              —

                              vychádzajúc z prípadu s ťažkými doskami Komisia implicitne pripustila, že ziskové rozpätie dosiahnuté v roku 2011 sa môže primerane použiť ako referenčná hodnota na výpočet úrovne odstránenia ujmy. Vzniká preto otázka, prečo Komisia nepoužila ziskové rozpätie z roku 2011 stanovené pre výrobné odvetvie Únie aj v paralelnom prešetrovaní dovozu plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla z ČĽR, t. j. 3,11 %. Výber ziskového rozpätia týkajúceho sa výrobku, ktorý je úplne rovnaký ako v súčasnom prešetrovaní, by bol vhodnejší.

                  (564)

                  Vyvážajúci výrobca CSN predložil podobnú pripomienku a požiadal Komisiu, aby použila ziskové rozpätie vo výške 3,11 % dosiahnuté v roku 2011, pretože to bol zisk, ktorý sa týkal presne rovnakého vymedzenia výrobkov. Spoločnosť CSN uviedla, že primerané ziskové rozpätie by sa v tomto prešetrovaní malo pre výrobné odvetvie Únie každopádne stanoviť na úroveň, ktorá nie je vyššia ako 5 %.

                  (565)

                  Navyše ukrajinský vyvážajúci výrobca Metinvest uviedol, že použitie takéhoto 7,9 % cieľového zisku je príliš vysoké, a tvrdil, že ploché výrobky z ocele valcované za tepla a ťažké dosky majú odlišné fyzikálne vlastnosti. Jeho hlavným argumentom bolo, že segment ťažkých dosiek má vyššie ziskové rozpätie v dôsledku vyšších predajných cien v porovnaní s plochými výrobkami valcovaných za tepla, kde sú ceny všeobecne nižšie, čoho výsledkom je nižšia ziskovosť. Podobnú pripomienku mal aj iránsky vyvážajúci výrobca Mobarakeh Steel Company, ktorý tvrdil, že cieľový zisk vo výške 7,9 % je v oceliarskom priemysle v súčasnom hospodárskom prostredí nerealisticky vysoký. Okrem toho brazílsky vyvážajúci výrobca Usiminas tiež uviedol, že cieľový zisk vo výške 7,9 % je nerealisticky vysoký a neoprávnene nadhodnotený.

                  (566)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení (558), ziskové rozpätie dosiahnuté v prípade plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla v roku 2011 sa nemohlo použiť, pretože v tom roku bol trh s plochými výrobkami z ocele valcovanými za tepla ešte výrazne ovplyvnený hospodárskou a finančnou krízou z roku 2009, a preto ho nemožno považovať za reprezentatívny. Z dôvodov vysvetlených v odôvodnení (559) preto Komisia použila cieľový zisk týkajúci sa iného výrobku, konkrétne ťažkej dosky, v podobnom priemyselnom odvetví. Komisia sa teda neodchýlila od svojej bežnej praxe ani neexistuje žiadny rozpor s bežnou praxou.

                  (567)

                  Pokiaľ ide o tvrdenie, že vyššie predajné ceny ťažkých dosiek v porovnaní s plochými výrobkami z ocele valcovanými za tepla automaticky povedú k vyššej ziskovosti, Komisia poznamenala, že okrem úrovne predajnej ceny existuje veľa ďalších premenných (ako je ponuka a dopyt, nedostatok a vzniknuté náklady), ktoré ovplyvňujú úroveň ziskovosti. V reakcii na argument, že Komisia implicitne pripustila, že zisky z roku 2011 možno prijať ako primeranú referenčnú hodnotu, Komisia zohľadnila tieto skutočnosti. Po prvé, zatiaľ čo ťažké dosky a ploché výrobky z ocele valcované za tepla patria do rovnakého priemyselného odvetvia, teda oceliarstva, tieto výrobky majú rozdielne trhy a zotavovanie sa z hospodárskej a finančnej krízy neprebiehalo rovnakým tempom. V skutočnosti Komisia počas svojho prešetrovania nenašla žiaden dôkaz o tom, že by sa tieto dve priemyselné odvetvia zotavovali paralelne, a ani zainteresované strany neposkytli v tejto súvislosti žiadne dôkazy. Po druhé, v odôvodnení 221 nariadenia 2016/1777 (72) o ťažkých doskách sa Komisia obmedzila na poznámku, že ziskovosť dosiahnutá výrobným odvetvím Únie sa od roku 2009 zvýšila, nevylúčila však, že marginálne alebo menšie účinky hospodárskej a finančnej krízy pretrvávali aj v roku 2011. Vzhľadom na rastúci trend ziskovosti a znižujúci sa vplyv hospodárskej a finančnej krízy na trh s ťažkými doskami preto dospela k záveru, že ziskovosť dosiahnutá v roku 2011 bola primeraná. Pokiaľ ide o súčasné prešetrovanie, v rámci obnova ziskovosti výrobného odvetvia Únie bolo možné pozorovať odlišný trend, než aký bol pozorovateľný v prešetrovaní týkajúcom sa ťažkých dosiek. Aj keď sa v súčasnom prešetrovaní ziskovosť začala v roku 2010 obnovovať a z úrovní zaznamenaných v roku 2009 sa zvýšila, v roku 2011 sa ziskovosť opäť znížila. Preto nemožno dospieť k záveru, že výrobné odvetvie Únie sa zotavilo alebo sa začalo zotavovať z finančnej krízy v období do roku 2011 alebo že úroveň ziskovosti dosiahnutá v období do roku 2011 sa považovala za primeranú v podobnom zmysle, ako to bolo pozorované pri prešetrovaní týkajúcom sa ťažkých dosiek.

                  (568)

                  Okrem toho Komisia poznamenala, že zisk, ktorý výrobné odvetvie Únie dosiahlo v období od januára do marca 2017 [pozri odôvodnenie (425)], bol vyšší ako cieľový zisk 7,9 %. Preto usúdila, že tento cieľový zisk nie je v súčasnom hospodárskom prostredí nerealisticky vysoký.

            7.1.2.   Analogické použitie článku 2 ods. 9 základného nariadenia pri výpočte rozpätia ujmy

                  (569)

                  Ak vyvážajúci výrobca predával dotknutý výrobok prostredníctvom prepojených dovozcov, vývozná cena sa vytvorila na základe ceny ďalšieho predaja prvému nezávislému zákazníkovi náležite upravenej podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia. Táto úprava pozostávala z nákladov vzniknutých medzi dovozom a ďalším predajom odpočítaním PVA výdavkov prepojeného dovozcu a primeranej sumy na zisk vo výške 2 % (73), ku ktorej boli následne pripočítané náklady po dovoze (stĺpec 4).

                  (570)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu a po konečnom poskytnutí informácií ruská skupina MMK spochybnila prístup Komisie, pokiaľ ide o analogické uplatnenie článku 2 ods. 9 základného nariadenia. Uviedla, že tento postup je v rozpore so samotným článkom 2 ods. 9 základného nariadenia a obsahuje zjavnú chybu spočívajúcu v nesprávnom posúdení. Takisto tvrdila, že takáto metóda vedie k výberu nadmerných ciel. Okrem toho iránsky vyvážajúci výrobca Mobarakeh Steel Company tvrdil, že táto metodika porušuje článok 1 ods. 1 základného nariadenia a judikatúru súdov Únie a že neumožňuje spravodlivé porovnanie medzi cenami dovážaných druhov výrobkov a domáceho výrobného odvetvia. Po konečnom poskytnutí informácií ruský vyvážajúci výrobca PAO Severstal, vyvážajúci výrobca v Iráne Mobarakeh Steel Company a ukrajinský vyvážajúci výrobca Metinvest predložili podobné pripomienky.

                  (571)

                  Po prvé, účelom výpočtu rozpätia ujmy je určiť, či by uloženie nižšej sadzby cla (než je sadzba cla založená na dumpingovom rozpätí) na vývoznú cenu dumpingového dovozu stačilo na odstránenie ujmy zapríčinenej dumpingovým dovozom. Toto posúdenie by malo vychádzať z úrovne vývoznej ceny na hranici Únie, o ktorej sa usudzuje, že je na úrovni porovnateľnej s cenou zo závodu výrobného odvetvia Únie. V prípade predaja na vývoz prostredníctvom prepojených dovozcov sa analogicky s prístupom pre výpočty dumpingového rozpätia vývozná cena vytvorila na základe ceny ďalšieho predaja prvému nezávislému zákazníkovi náležite upravenej podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia. Keďže vývozná cena je nevyhnutným prvkom pri výpočte rozpätia ujmy a keďže tento článok je jediným článkom základného nariadenia, ktorý poskytuje usmernenie pre vytváranie vývoznej ceny, uplatnenie tohto článku na analogickej báze je odôvodnené.

                  (572)

                  Po druhé, Komisia usúdila, že stanovenie príslušnej dovoznej ceny na účely výpočtov cenového podhodnotenia a predaja pod cenu by nemalo byť ovplyvnené tým, či sa vyvážaný tovar dodáva prepojeným alebo nezávislým hospodárskym subjektom v Únii. Metodikou, ktorú Komisia použila, sa zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie za oboch okolností. Inak povedané, účelom výpočtov rozpätia ujmy nie je určiť, v akom rozsahu predaj prepojených dovozcov spôsobuje ujmu výrobcom z Únie, ale skôr určiť, či vývoz zo strany vyvážajúcich výrobcov má takýto poškodzujúci účinok v dôsledku podhodnocovania a predaja pod ceny výrobcov z Únie. Na tento účel je relevantnou cenou, ktorá sa má zohľadniť, cena, za ktorú sa dotknutý výrobok predáva do Únie, a nie cena, za ktorú materiál z dovozu dovážajúci výrobcovia následne predávajú v Únii.

                  (573)

                  Po tretie, článok 2 ods. 9 sa uplatnil len na malú časť celkového predaja týkajúceho sa ukrajinského vyvážajúceho výrobcu Metinvest. Ako sa uvádza v osobitnom poskytnutí informácií spoločnosti Metinvest, článok 2 ods. 9 sa použil len vo vzťahu k jej predajom prostredníctvom prepojených obchodníkov v rámci Únie. Okrem toho, pokiaľ ide o iránskeho vyvážajúceho výrobcu Mobarakeh Steel Company, napriek tomu, čo bolo uvedené v osobitnom poskytnutí informácií, sa článok 2 ods. 9 neuplatnil.

                  (574)

                  Komisia preto usúdila, že zvolený prístup bol správny a zamietla tieto tvrdenia.

            7.1.3.   Úroveň nákladov po dovoze

                  (575)

                  Po poskytnutí informačného dokumentu dvaja vyvážajúci výrobcovia spochybnili výšku nákladov po dovoze a tvrdili, že suma 7 EUR/t je podhodnotená. Po prvé, ruský vyvážajúci výrobca NLMK tvrdil, že výška nákladov po dovoze by mala byť najmenej 40 EUR/t. Po druhé, ukrajinský vyvážajúci výrobca Metinvest tvrdil, že by mala byť aspoň na úrovni 9,44 EUR/t, čo údajne predstavuje vážený priemer nákladov po dovoze štyroch prepojených subjektov ukrajinského vyvážajúceho výrobcu usadených v Únii. Po konečnom poskytnutí informácií brazílsky vyvážajúci výrobca Usiminas tiež tvrdil, že náklady po dovoze boli podhodnotené a založené na selektívnych údajoch.

                  (576)

                  Komisia tieto tvrdenia zamietla. Náklady po dovoze stanovila na základe svojej analýzy overených informácií u jedného neprepojeného dovozcu, ktorý sa prihlásil. Okrem toho brazílsky vyvážajúci výrobca Usiminas neposkytol žiadne ďalšie odôvodnenie, prečo boli podľa neho náklady po dovoze podhodnotené.

            7.1.4.   Ďalšie pripomienky po konečnom poskytnutí informácií

                  (577)

                  Ukrajinský vyvážajúci výrobca Metinvest požiadal po konečnom poskytnutí informačného dokumentu o dôležitú úpravu fyzikálnych vlastností. Svoje tvrdenie znova zopakoval po konečnom poskytnutí informácií. Predovšetkým tvrdil, že väčšina zvitkov vyrábaných v oceliarňach spoločnosti Metinvest váži 8 a 12 ton, pričom priemyselná norma v Únii je 24 ton. Táto skutočnosť vyvolala významné a prirodzené zníženie cien pre spoločnosť Metinvest počas jej rokovaní, o ktorom predložila dôkazy a v súvislosti s ktorou teraz požiadala o úpravu.

                  (578)

                  Komisia odmietla toto tvrdenie z týchto dôvodov. V relevantných výrobných prevádzkach spoločnosti Metinvest sa v období od 17. do 25. novembra 2016 a od 25. do 27. januára 2017 uskutočnili overovania na mieste. V čase týchto overovaní na mieste sa toto tvrdenie nikdy nepredložilo ani nepreukázalo. Tvrdenie týkajúce sa rozdielov vo fyzikálnych vlastnostiach bolo preto predložené príliš neskoro, pretože sa predložilo až po poskytnutí informačného dokumentu (2. mája 2017). Okrem toho nebolo možné ho spojiť so žiadnymi overenými dôkazmi. Bolo teda neoveriteľné. Navyše osobitné vlastnosti rôznych druhov výrobkov sa premietajú v takzvaných PCN (kontrolné čísla výrobkov), ktoré sa použili na vykazovanie predaja a nákladov na začiatku prešetrovania. Ak by spoločnosť Metinvest mala problémy s klasifikáciou rôznych druhov výrobkov (tzv. štruktúra PCN), mala toto tvrdenie logicky predložiť na začiatku prešetrovania. Okrem toho je potrebné poznamenať, že viac ako 99 % všetkých druhov výrobkov, ktoré ukrajinský vyvážajúci výrobca predával v Únii, vyrábali a predávali aj výrobcovia z Únie. Tvrdenie preto nemožno akceptovať.

                  (579)

                  Iránsky vyvážajúci výrobca Metinvest požiadal Komisiu o vylúčenie určitých druhov výrobkov (PCN patriacich do skupiny 13) z výpočtu rozpätia ujmy, pretože tieto druhy výrobkov predstavujú zvyškovú skupinu druhov výrobkov, kam spadajú všetkých ostatné triedy ocele, ktoré nie sú identifikované číselnými označeniami 01 až 12. Táto zvyšková skupina preto obsahuje veľmi široké spektrum výrobkov.

                  (580)

                  Komisia usúdila, že dotknutým výrobkom, bez ohľadu na to, či patria do skupiny 13 alebo nie, sú všetky určité ploché valcované výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele, tiež vo zvitkoch (vrátane výrobkov „rezaných na dĺžku“ a „úzkych pásov“), po valcovaní za tepla už ďalej neupravené, a neplátované, nepokovované ani nepotiahnuté. Preto vymedzenie výrobku zahŕňa jasne vymedzený výrobok. Zistilo sa tiež, že všetky druhy dotknutého výrobku majú rovnaké dve hlavné použitia, ako sa uvádza v odôvodnení (41).

            7.1.5.   Konečné rozpätia ujmy

                  (581)

                  Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa úrovne odstránenia ujmy, konečné rozpätia ujmy sú takéto:

                              Krajina

                              Spoločnosť

                              Rozpätie ujmy

                              Brazília

                              ArcelorMittal Brasil S.A. a Aperam Inox América do Sul S.A.

                              20,2 %

                              Companhia Siderúrgica Nacional

                              15,7 %

                              Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais S.A.

                              17,5 %

                              Irán

                              Mobarakeh Steel Company

                              34,0 %

                              Rusko

                              Novolipeck Steel

                              26,1 %

                              Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK)

                              44,0 %

                              PAO Severstal

                              42,4 %

                              Ukrajina

                              Skupina Metinvest

                              35,5 %

            7.2.   Konečné opatrenia

                  (582)

                  Vzhľadom na konečné závery, ku ktorým Komisia dospela v súvislosti s dumpingom, ujmou, príčinnou súvislosťou a záujmom Únie, je potrebné uložiť predbežné antidumpingové opatrenia s cieľom zabrániť ďalšej ujme výrobnému odvetviu Únie v dôsledku dumpingového dovozu.

                  (583)

                  Antidumpingové opatrenia môžu mať rôzne formy. Komisia má pri výbere opatrení široké možnosti, ktorých cieľom je odstrániť vplyv poškodzujúceho dumpingu. Clo ad valorem stanovené v súlade s pravidlom nižšieho cla, ktoré sa pohybuje medzi 5,3 % a 33 %, bolo stanovené takto:

                              Krajina

                              Spoločnosť

                              Dumpingové rozpätie

                              Rozpätie ujmy

                              Antidumpingové clo ad valorem

                              Brazília

                              ArcelorMittal Brasil S.A a Aperam Inox América do Sul S.A.

                              16,3 %

                              20,2 %

                                 16,3 %

                              Companhia Siderúrgica Nacional

                              73,0 %

                              15,7 %

                                 15,7 %

                              Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais S.A.

                              65,9 %

                              17,5 %

                                 17,5 %

                              Irán

                              Mobarakeh Steel Company

                              17,9 %

                              34,0 %

                                 17,9 %

                              Rusko

                              Novolipeck Steel

                              15,0 %

                              26,1 %

                                 15,0 %

                              Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK)

                              33,0 %

                              44,0 %

                                 33,0 %

                              PAO Severstal

                              5,3 %

                              42,4 %

                                 5,3 %

                              Ukrajina

                              Skupina Metinvest

                              19,4 %

                              35,2 %

                                 19,4 %

                  (584)

                  Ako je uvedené v odôvodnení (546), je vhodné zmeniť formu opatrenia. Na základe skutkových okolností tejto veci Komisia usúdila, že najvhodnejšou formou opatrenia by v tomto prípade bolo clo ad valorem obmedzené MDC, v ktorej sa zohľadní zvýšenie cien surovín po období prešetrovania.

                              —

                              na jednej strane stanovenie cla na úrovni cla ad valorem, ktoré je obmedzené na minimálnu dovoznú cenu, by umožnilo výrobcom z Únie zotaviť sa z účinkov poškodzujúceho dumpingu. Stanovením hornej hranice na úrovni účinnej MDC by predstavovalo záchrannú sieť, ktorá im umožní dosiahnuť udržateľnú ziskovosť,

                              —

                              na druhej strane, stanovenie hornej hranice na úrovni účinnej MDC by tiež malo zabrániť akémukoľvek nepriaznivému vplyvu zvýšenia cien po období prešetrovania, ktoré by mohlo mať významný negatívny vplyv na podnikanie používateľov. Okrem toho by zabránilo vážnemu narušeniu dodávok na trh Únie.

                  (585)

                  Ak sa dovoz uskutoční za cenu CIF na hranici Únie, ktorá je rovná alebo vyššia ako stanovená MDC, neuplatňovalo by sa žiadne clo. Ak sa dovoz uskutoční za nižšiu cenu ako MDC, konečné clo by bolo rovné rozdielu medzi uplatniteľnou MDC a čistou franko cenou na hranici Únie pred preclením. V žiadnom prípade by výška cla nemala byť vyššia ako sadzby cla ad valorem stanovené v odôvodnení (583) a v článku 1 tohto nariadenia.

                  (586)

                  V súlade s uvedeným, ak sa dovoz uskutoční za nižšiu cenu ako MDC, splatná by bola nižšia z hodnoty rozdielu medzi uplatniteľnou MDC a čistou frankocenou na hranici Únie pred preclením alebo sadzieb cla ad valorem stanovených v poslednom stĺpci tabuľky v odôvodnení (583).

                  (587)

                  Na účely účinného uplatňovania MDC a na základe informácií zozbieraných počas prešetrovania sa Komisia rozhodla vytvoriť jednu MDC pre všetky druhy dotknutého výrobku.

                  (588)

                  Na účely výpočtu takejto MDC sa zohľadnili

                              —

                              po prvé, obe zistené dumpingové rozpätia a sumy ciel nevyhnutné na odstránenie ujmy, ktorú výrobné odvetvie Únie utrpelo počas obdobia prešetrovania (prvý krok, MDC založená na údajoch len z obdobia prešetrovania),

                              —

                              po druhé, zvýšenie cien surovín po období prešetrovania (druhý krok, upravená MDC).

                  (589)

                  V prvom kroku sa MDC založená na údajoch z obdobia prešetrovania rovná váženému priemeru:

                              —

                              ak sú clá založené na úrovni odstránenia ujmy: výrobných nákladov počas obdobia prešetrovania výrobcov z Únie a zisku (7,9 %), pokiaľ ide o dvoch brazílskych vyvážajúcich výrobcov (CSN a Usiminas) a

                              —

                              ak sú clá založené na dumpingovom rozpätí: normálnej hodnoty vrátane dopravy (s cieľom dostať sa na úroveň ceny CIF na hranici Únie), pokiaľ ide o všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov.

                        Metodika, ktorú Komisia použila na výpočet MDC v prvom kroku, bola rovnaká ako metodika použitá v nedávnom konaní týkajúcom sa výrobkov z elektrickej ocele s orientovanou štruktúrou (74). Podobne ako v prípade každého antidumpingového prešetrovania, Komisia zhromaždila údaje za OP, ktoré boli overené, s cieľom stanoviť normálnu hodnotu pre každý typ výrobku a cieľové ceny nespôsobujúce ujmu pre výrobné odvetvie Únie, aj na každý typ výrobku. Cieľové ceny výrobného odvetvia Únie tvorili výrobné náklady, ku ktorým sa pripočítal primeraný zisk. Úroveň MDC je v tomto prvom kroku priamo založená na overených údajoch za OP. Okrem toho sa zohľadnilo pravidlo nižšieho cla. Ak boli clá ad valorem založené na dumpingovom rozpätí, na výpočet MDC boli použité normálne hodnoty, ku ktorým boli pridané náklady na dopravu s cieľom dostať sa na úroveň ceny CIF na hranici Únie. Ak boli clá ad valorem založené na úrovni odstránenia ujmy, použila sa cieľová cena, ktorá nespôsobuje ujmu odvetviu Únie. MDC boli následne vypočítané ako vážený priemer normálnych hodnôt a použili sa ceny nespôsobujúce ujmu. Faktor váženia sa stanovil na základe podielu objemu dovozu do Únie spoločností, v súvislosti s ktorými je clo ad valorem založené na dumpingových rozpätiach, a podielu objemu dovozu spoločností, v súvislosti s ktorými je clo ad valorem založené na úrovni odstránenia ujmy. MDC je vážený priemer cien (normálna a cieľová cena) rôznych druhov výrobkov.

                  (590)

                  V druhom kroku sa táto MDC následne porovnávala s:

                              —

                              predajnými cenami plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla počas obdobia po OP na trhu Únie. Údaje o týchto cenách poskytli používatelia a výrobné odvetvie Únie počas prešetrovania po poskytnutí informačného dokumentu, ako sa uvádza v odôvodnení (29). Prešetrovaním sa zistilo, že MDC založená na údajoch len z obdobia prešetrovania bola celkovo nižšia ako predajné ceny v období po OP, pričom v tomto prípade by nebolo splatné žiadne clo. Toto zistenie prešetrovania potvrdili aj vyhlásenia výrobného odvetvia Únie a viacerých používateľov,

                              —

                              surovinami na výrobu plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla po období prešetrovania na trhu Únie. V tejto súvislosti navrhovateľ tvrdil, že MDC založená len na údajoch z obdobia prešetrovania by bola stanovená na príliš nízkej úrovni a bola by neúčinná a nevhodná vzhľadom na skutočnosť, že ceny po období prešetrovania začali po historicky nízkych úrovniach zaznamenaných počas OP rásť. Navrhovateľ okrem toho tvrdil, že trh zaznamenal v priebehu rokov značnú volatilitu nákladov na suroviny a že ceny surovín počas OP výrazne klesli (75). Komisia preskúmala volatilitu cien surovín na výrobu plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla, najmä koksovateľného uhlia a železnej rudy. Zistila, že najmä ceny koksovateľného uhlia sa po období prešetrovania výrazne zvýšili.

                  (591)

                  Na základe týchto skutočností Komisia vypočítala, že pri porovnaní výrobných nákladov počas OP s výrobnými nákladmi v období od marca do mája 2017 sa výrobné náklady na výrobu plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla zvýšili o 116 EUR/t.

                              —

                              Ak by sa celkové zvýšenie výrobných nákladov vo výške 116 EUR/t v plnej miere pripísalo celkovému nárastu nákladov na suroviny, s najväčšou pravdepodobnosťou by to viedlo k nadhodnoteniu podielu zvýšenia nákladov na suroviny na celkovom zvýšení výrobných nákladov. Je pravdepodobnejšie, že sa zvýšili aj ďalšie výrobné náklady (ako sú náklady na energie a náklady na prácu).

                              —

                              Na druhej strane, ak by sa toto celkové zvýšenie výrobných nákladov o 116 EUR/t rovnomerne pripísalo všetkým rozličným nákladovým zložkám výrobných nákladov, znamenalo by to, že zvýšeniu nákladov na suroviny by sa mohlo pripísať iba 63 EUR/t: to by s najväčšou pravdepodobnosťou viedlo k podhodnoteniu podielu zvýšenia nákladov na suroviny na zvýšení výrobných nákladov, keďže sa všeobecne predpokladá, že zvýšenie nákladov na suroviny, najmä koksovateľné uhlie, bola hlavným faktorom zvýšenia výrobných nákladov po období prešetrovania.
                              Z týchto dôvodov sa spoľahlivý údaj identifikujúci zvýšenie výrobných nákladov v dôsledku zvýšenia cien surovín pohybuje v rozmedzí od 63 EUR do 116 EUR, čo vedie k dodatočnej sume 89,50 EUR za tonu.

                  (592)

                  Na základe tejto metodiky sa MDC založená na údajoch z obdobia prešetrovania upravila s cieľom zohľadniť zvýšenie cien surovín po období prešetrovania a jej konečná úroveň sa stanovila takto

                              Príslušné krajiny

                              Rozsah výrobku

                              MDC
                              (v EUR za tonu čistej hmotnosti výrobku)

                              Brazília, Irán, Rusko a Ukrajina

                              Všetky druhy výrobkov

                              472,27 EUR

                  (593)

                  Navrhovateľ (76) predložil pripomienky, prečo v tomto prípade nemožno opatrenia, ako sú MDC, považovať za schodné riešenie:

                              —

                              po prvé, MDC by nedosiahla požadovaný vplyv, pretože by sa zakladala na mimoriadne nízkych cenách, ktoré prevládali počas OP,

                              —

                              Po druhé, ceny kľúčových surovín, ktoré sa používajú na výrobu plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla, kolíšu,

                              —

                              Po tretie, skutočnosti v súčasnom prešetrovaní sú značne odlišné v porovnaní s ostatnými nedávnymi vyšetrovaniami (ako je prešetrovanie týkajúce sa výrobkov z elektrickej ocele s orientovanou štruktúrou z Číny, Japonska, Kórey, Ruska a USA (77)), kde Komisia uložila MDC,

                              —

                              Po štvrté, MDC stanovená v cenách počas OP by nepriniesla žiadnu úľavu výrobnému odvetviu, a to ani v prípade, že by trhové ceny plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla opäť klesli,

                              —

                              Po piate, skúsenosti z predchádzajúcich konaní, keď bola zavedená MDC, ukazujú, že MDC sa ľahko obchádza, resp. absorbuje,

                              —

                              Po šieste, MDC nie je v tomto prípade potrebná vzhľadom na rozsiahlu voľnú kapacitu v Únii.

                  (594)

                  Komisia tieto tvrdenia zamietla. Komisia poznamenala, že podanie navrhovateľa bolo založené na článku v tlači (78), ktorý neodrážal skutočné opatrenie, ktoré Komisia zvolila ako primerané. Komisia v skutočnosti nezaviedla MDC založenú na cenách plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla počas obdobia prešetrovania, ako to opísal navrhovateľ, ale clo ad valorem, ktoré je obmedzené minimálnou dovoznou cenou, ktorá zohľadňuje nárast cien surovín po období prešetrovania. Komisia má v reakcii na rôzne vyhlásenia navrhovateľa tieto pripomienky, ako sa uvádza v odôvodnení (593):

                              —

                              po prvé, stanovenie cla na úrovni cla ad valorem, ktoré je obmedzené na účinnú MDC, by malo výrobcom z Únie umožniť, aby sa zotavili z účinkov poškodzujúceho dumpingu, a vytvoriť pre nich záchrannú sieť,

                              —

                              Po druhé, Komisia uznala, že ceny kľúčových surovín používaných na výrobu plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla kolíšu, a preto pri výpočte MDC zohľadnila nárast cien surovín po období prešetrovania,

                              —

                              Po tretie, Komisia poznamenala, že skutočnosti v súčasnom prešetrovaní nie sú natoľko odlišné v porovnaní s ostatnými nedávnymi prešetrovaniami (ako je prešetrovanie týkajúce sa výrobkov z elektrickej ocele s orientovanou štruktúrou z Číny, Japonska, Kórey, Ruska a USA (79)). Oba prípady sa vyznačovali výrazným zvýšením ceny dotknutého výrobku a podobného výrobku po období prešetrovania,

                              —

                              Po štvrté, pokiaľ ide o tvrdenie, že MDC stanovené na úrovni cien počas OP neprinesú výrobnému odvetviu žiadnu úľavu v prípade, že trhové ceny plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla opäť klesnú, Komisia zopakovala, že v prípade, že ceny klesnú pod minimálnu dovoznú cenu, sa bude vyberať clo ad valorem (až do výšky MDC),

                              —

                              Po piate, Komisia uznala, že existuje určité riziko absorpcie alebo obchádzania. S cieľom minimalizovať riziko obchádzania musia preto vyvážajúci výrobcovia, ktorí chcú využívať MDC, predložiť platnú obchodnú faktúru colným orgánom členských štátov. Faktúra musí spĺňať požiadavky stanovené v prílohe I. Na dovozy, ktoré nie sú sprevádzané touto faktúrou, by sa malo vzťahovať antidumpingové clo ad valorem uplatniteľné na príslušného vyvážajúceho výrobcu v súlade s článkom 1 tohto nariadenia,

                              —

                              Po šieste, Komisia pripomenula, že v súlade so záujmom Únie zmenila formu opatrení s cieľom dosiahnuť v tejto konkrétnej veci primeranú rovnováhu medzi záujmami výrobcov a používateľov v Únii.

                  (595)

                  Po konečnom poskytnutí informácií zainteresované strany predložili k metodike použitej pri stanovení MDC a úrovne MDC tieto pripomienky.

                  (596)

                  Navrhovateľ tvrdil, že clo založené na MDC nie je vhodné z týchto dôvodov:

                              —

                              po prvé, takáto MDC by definovala referenčnú cenu na trhu a narušila by trhové mechanizmy,

                              —

                              po druhé, suroviny tvoria viac ako 50 percent nákladov na ploché výrobky z ocele valcované za tepla a sú veľmi volatilné. MDC nie je na takomto trhu vhodná,

                              —

                              Po tretie, jediná MDC by podporila vývoz výrobkov s vyššou pridanou hodnotou,

                              —

                              Po štvrté, takéto znížené clo by podporilo dovoz z úrovní, ktoré sú výrazne nižšie ako MDC, a v skutočnosti by odmeňovalo vyvážajúcich výrobcov, ktorí najviac predávali pod cenu alebo podhodnocovali ceny,

                              —

                              Po piate, MDC nemôže zabrániť dumpingu spôsobujúcemu ujmu,

                              —

                              Po šieste, MDC má vplyv na paralelné konanie vedené proti čínskym plochým výrobkom z ocele valcovaným za tepla.

                  (597)

                  Komisia tieto argumenty zamietla.

                              —

                              po prvé, pripomenula, ako už bolo uvedené v odôvodnení (594), že nezaviedla MDC založenú na cenách plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla počas obdobia prešetrovania, ale clo ad valorem, ktoré je obmedzené minimálnou dovoznou cenou. V tejto MDC sa zohľadňuje aj nárast cien surovín po období prešetrovania. Rovnako nestanovila referenčnú cenu na trhu, ktorá by narúšala hospodársku súťaž, a to z tohto dôvodu: uloženie cla ad valorem stanoveného na základe MDC nebolo zamerané na stanovenie cien na špecifických úrovniach, ale ako bolo uvedené v odôvodnení (546), na odstránenie vplyvu dumpingu spôsobujúceho ujmu a na ochranu používateľov pred akýmkoľvek nepriaznivým účinkom neprimeraných zvýšení cien po období prešetrovania. Okrem toho MDC nie sú minimálne ceny, takže vyvážajúci výrobcovia, ak si to želajú, môžu naďalej predávať za ceny pod alebo nad úrovňou MDC. Preto vyvážajúci výrobcovia a výrobcovia z Únie stále môžu medzi sebou súťažiť tým, že budú diferencovať svoje ceny nezávisle od MDC.

                              —

                              Po druhé, Komisia uznala, že suroviny tvoria viac ako polovicu nákladov na ploché výrobky z ocele valcované za tepla [pozri odôvodnenie (384)] a že ceny kľúčových surovín, ktoré sa používajú na výrobu plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla, kolíšu. Z tohto konkrétneho dôvodu, ako sa uvádza v odôvodnení (590), pri výpočte MDC zohľadnila nárast cien surovín po období prešetrovania,

                              —

                              Po tretie, použitie rôznych MDC na jeden druh výrobku by viedlo k viac ako 1 000 rôznym úrovniam, ktoré by nebolo možné realizovať,

                              —

                              Po štvrté, každý vyvážajúci výrobca musí zaplatiť svoje individuálne clo ad valorem, ak bude cena nižšia ako MDC, čo nepodporuje ďalšie dumpingové praktiky,

                              —

                              Po piate, MDC je stanovená na cenovej úrovni jednoznačne prekračujúcej ceny všetkých vyvážajúcich výrobcov počas OP, ktoré boli všetky nižšie ako 400 EUR/t,

                              —

                              Po šieste, Komisia v odôvodnení (324) uznala, že súčasné prešetrovanie sa vzťahuje na presne ten istý výrobok a podobný výrobok ako prešetrovanie týkajúce sa čínskeho dovozu. Ako sa však bližšie uvádza v odôvodnení (325), súčasné prešetrovanie a prešetrovanie týkajúce sa čínskeho dovozu sa nevzťahujú na rovnaké obdobia relevantné na posúdenie trendov ujmy a príčinnej súvislosti. Preto hoci je pravda, že obdobie prešetrovania sa v prípade uvedených dvoch prešetrovaní počas šiestich mesiacov (obdobie od 1. júla 2015 do 31. decembra 2015) prekrýva, stanovenie dumpingu a ujmy sa vykonalo na základe obdobia prešetrovania a posudzovaného obdobia, ktoré boli v prípade súčasného prešetrovania a prešetrovania týkajúceho sa Číny odlišné a ktoré boli už predtým vymedzené v súlade s príslušným ustanoveniami základného nariadenia a oznámené v oznámení o začatí konania. Vzhľadom na odlišný charakter týchto dvoch prešetrovaní teda Komisia nepoužila dvojaký meter.

                  (598)

                  Navrhovateľ takisto tvrdil, že jediná MDC by bola v rozpore so zásadou EÚ a WTO, podľa ktorej sa antidumpingové clá majú ukladať jednotlivým krajinám a, pokiaľ je to možné, jednotlivým vývozcom.

                  (599)

                  Pokiaľ ide o tvrdenie, že na jednotlivých vyvážajúcich výrobcov sa neuplatňujú individuálne clá, odkazuje sa na odôvodnenia (585) a (586), kde sa opisuje metodika, podľa ktorej sa uplatňujú individuálne clá v tomto prípade a zavádza sa povinnosť platby cla ad valorem. V dôsledku toho Komisia v súlade s článkom 6.10 Antidumpingovej dohody WTO určila individuálne rozpätie pre každého známeho vyvážajúceho výrobcu výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania.

                  (600)

                  Ruský vyvážajúci výrobca PAO Severstal žiadal:

                              —

                              aby sa jeho individuálna MDC špecifická pre spoločnosť stanovila a uplatnila ako antidumpingové opatrenie založené na nedumpingovej vývoznej cene vyplývajúcej z tohto prešetrovania;

                              —

                              alternatívne, ak by Komisia nezmenila svoj prístup k MDC stanovenej pre všetkých vyvážajúcich výrobcov, aby sa zaviedla cenová diferenciácia pre druhy výrobkov plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla v závislosti od toho, či sú vo zvitkoch alebo nie. Tvrdil, že druhy plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla, ktoré nie sú vo zvitkoch, sú prinajmenšom o 15 EUR/t drahšie vzhľadom na dodatočné náklady na spracovanie, ktoré sú spojené s procesmi rezania a rozrezávania. Požiadal preto Komisiu o nový výpočet dvoch odlišných MDC (jeden pre druhy výrobkov vo zvitkoch a druhý pre druhy výrobkov, ktoré nie sú vo zvitkoch).

                  (601)

                  Komisia žiadosť tohto ruského vyvážajúceho výrobcu zamietla:

                              —

                              uviedla, že použitá metodika je správna. V tejto súvislosti Komisia poukázala na skutočnosť, že táto metodika vrátane použitia koša pre rôznych vyvážajúcich výrobcov sa už napríklad použila v iných nedávnych prešetrovaniach, ako je prešetrovanie týkajúce sa výrobkov z elektrickej ocele s orientovanou štruktúrou z Číny, Japonska, Kórey, Ruska a USA (80). Okrem toho, ak by sa musela vypočítať individuálna MDC špecifická pre spoločnosť, znamenalo by to, že by bolo potrebné vypočítať aspoň osem rôznych MDC. To by predstavovalo niekoľkonásobne vyššiu administratívnu záťaž, najmä pre colné orgány,

                              —

                              okrem toho bez ohľadu na to, či dotknutý výrobok je vo zvitkoch alebo nie, musí každý vyvážajúci výrobca zaplatiť svoje individuálne clo ad valorem, ak cena (t. j. cena zaplatená za dotknutý výrobok, či už vo zvitkoch alebo nie) bude nižšia ako MDC, aj keď Komisia uznala, že toto clo ad valorem by potom bolo obmedzené minimálnou dovoznou cenou. Samotná MDC je založená na zmesi druhov výrobkov, bez ohľadu na to, či boli napríklad v celku alebo rozrezané.

                  (602)

                  Ukrajinský vyvážajúci výrobca Metinvest privítal rozhodnutie Komisie obmedziť antidumpingové clo na úrovni MDC ako opatrenie, ktoré menej narúša obchod než antidumpingové clá ad valorem. Tvrdil však, že MDC, ktorú Komisia vypočítala, je príliš vysoká, a to z tohto dôvodu: Komisia nadhodnotila nárast cien surovín, pretože vo svojom výpočte zohľadnila obdobie od marca do mája 2017, ktoré sa vyznačovalo výraznými cenovými výkyvmi, najmä pokiaľ ide o koksovateľné uhlie. Podľa vlastnej metodiky tohto ukrajinského vyvážajúceho výrobcu spoločnosť Metinvest tvrdila, že maximálna hodnota úpravy MDC v druhom kroku zodpovedajúca zmene cien kľúčových surovín medzi obdobím prešetrovania a obdobím nasledujúcim po období prešetrovania (1. júl 2016 – 31. marec 2017) nesmie presiahnuť 58 EUR za tonu, a nie 89,5 EUR za tonu. Požiadala preto Komisiu, aby prepočítala MDC.

                  (603)

                  Komisia žiadosť spoločnosti Metinvest zamietla z týchto dôvodov. Po prvé, vzhľadom na skutočnosť, že ceny surovín na výrobu plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla sa vyznačujú volatilitou a mohli by byť dokonca vyššie ako cenové úrovne v období od marca do mája 2017, musela Komisia vypočítať MDC takým spôsobom, aby sa súčasne odstránil účinok dumpingu spôsobujúceho ujmu a používatelia boli chránení pred akýmkoľvek nepriaznivým účinkom neprimeraného zvýšenia cien po období prešetrovania. Po druhé, metodika, ktorú spoločnosť Metinvest použila a ktorá viedla k zmene ceny kľúčových surovín (železnej rudy a koksovateľného uhlia), má tú výhodu, že je jednoduchá, ale na druhej strane nezohľadňuje iné suroviny na výrobu plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla, ako napríklad šrot. Navyše, niektorí výrobcovia používajú viac alebo menej šrotu (alebo inej suroviny), čo by bolo ťažké presne kvantifikovať. V tomto ohľade by Komisia čelila zložitej úlohe stanoviť priemerný podiel všetkých surovín potrebných na výrobu jednej tony plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla na celom svete.

                  (604)

                  Ruský vyvážajúci výrobca NLMK uviedol, že Komisia neposkytla dôkladné informácie o stanovení MDC pre každého vyvážajúceho výrobcu, najmä o použitých nákladoch na dopravu. Navyše rozsah úpravy „na dopravu“ na normálnu hodnotu spoločnosti NLMK s cieľom určiť jej individuálnu MDC, ktorá sa neskôr agregovala s ostatnými hodnotami, nebol jasný a mohol zahŕňať ďalšie náklady, ktoré by nemali byť zahrnuté.

                  (605)

                  Komisia objasnila, že náklady na dopravu, ktoré boli pripočítané k normálnej hodnote s cieľom stanoviť pre spoločnosť NLMK (a pre ostatných vyvážajúcich výrobcov) cenu CIF na hranici, boli náklady, ktoré spoločnosť NLMK oznámila a ktoré sa počas prešetrovania overili na mieste. Túto skutočnosť potvrdzuje aj to, že výpočet ceny CIF na hranici, ktorý spoločnosť NLMK vykonala na základe vlastných nákladov na dopravu, je podobný výpočtom Komisie. Komisia teda umelo nezvýšila minimálnu MDC stanovenú vo vzťahu k spoločnosti NLMK alebo k iným vyvážajúcim výrobcom.

                  (606)

                  Brazílsky vyvážajúci výrobca CSN a jeho prepojená spoločnosť Lusosider uvítali návrh Komisie zaviesť MDC s cieľom dosiahnuť rovnováhu medzi záujmami používateľov a záujmami výrobného odvetvia Únie. Tvrdili však, že dovoz uskutočnený skupinou ArcelorMittal od jej brazílskej dcérskej spoločnosti by sa pri výpočtoch v prvom kroku nemal brať do úvahy. Okrem toho tvrdili, že Komisia by mala minimalizovať umelý účinok mimoriadnych zvýšení cien surovín na výpočet MDC, a to buď obmedzením takýchto mimoriadnych výkyvov na základe historických údajov o pohybe cien, alebo použitím najnovšieho obdobia ako referenčného obdobia na výpočet zvýšenia nákladov. Spoločnosť CSN uviedla, že maximálna hodnota úpravy MDC v druhom kroku zodpovedajúca zmene obmedzených cien kľúčových surovín medzi obdobím prešetrovania a obdobím od marca do mája 2017 nesmie presiahnuť 68,82 EUR za tonu, a nie 89,5 EUR za tonu. Ak by sa porovnali priemerné náklady na suroviny medzi obdobím prešetrovania a obdobím od júna do júla 2017, táto zmena nemôže presiahnuť 71,62 EUR za tonu. Požiadala preto Komisiu, aby prepočítala MDC.

                  (607)

                  Tvrdenia brazílskeho vyvážajúceho výrobcu sa zamietli. Po prvé, dovoz spoločnosti ArcelorMittal z Brazílie bol na trhu Únie dumpingový podobne ako u ostatných vyvážajúcich výrobcov, a preto by sa s ním nemalo zaobchádzať rozdielne. Po druhé, Komisia pripomenula, že MDC je potrebné vypočítať takým spôsobom, aby sa súčasne odstránil účinok dumpingu spôsobujúceho ujmu a používatelia boli chránení pred akýmkoľvek nepriaznivým účinkom neprimeraného zvýšenia cien po období prešetrovania.

                  (608)

                  Konzorcium tvrdilo, že metodika, ktorú Komisia použila, by sa mala revidovať, a to aj vzhľadom na cenové vrcholy surovín v období od marca do mája 2017, a pri jej výpočte by sa mal použiť iný prístup. Komisia zastávala názor, že použitá metodika je správna. Aj keby bola pravda, že počas obdobia od marca do mája 2017 dosiahli ceny surovín svoj vrchol, Komisia tiež poznamenala, že, ako sa uvádza v odôvodnení (591), vypočítané zvýšenie výrobných nákladov o 116 EUR na tonu nepripísala v plnej miere celkovému zvýšeniu nákladov na suroviny.

                  (609)

                  Okrem toho konzorcium požiadalo Komisiu, aby na základe jeho vlastnej metodiky stanovila MDC na úrovni od 420 do 430 EUR za tonu. Jeho metodika bola založená na dlhodobejšej tvorbe cien (od roku 2013) a na údajoch z rôznych zdrojov a určitých predpokladoch, napríklad že výrobné odvetvie Únie predáva za vyššie ceny, a to od 25 do 30 EUR za tonu. V tejto súvislosti Komisia poznamenala, že v tejto metodike sa nezohľadnili ani náklady/ceny vyvážajúcich výrobcov a výrobcov z Únie počas obdobia prešetrovania, ani dumpingové rozpätia alebo rozpätia ujmy zistené počas prešetrovania. Navrhovaná MDC preto nespĺňa požiadavky článku 9 ods. 4 základného nariadenia.

                  (610)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení (36), iránsky vyvážajúci výrobca vzniesol na vypočutí z 3. augusta otázku administratívnej chyby, ku ktorej došlo pri výpočte dumpingu. Vyvážajúci výrobca vysvetlil, že niektoré hodnoty boli chybne zaokrúhlené, pravdepodobne z dôvodu ich dĺžky.

                  (611)

                  Komisia analyzovala toto tvrdenie a dospela k záveru, že pri výpočte dumpingu v prípade iránskeho vyvážajúceho výrobcu skutočne došlo k administratívnej chybe, ktorá bola opravená. Z tohto dôvodu sa výpočet dumpingu a MDC museli prepočítať s týmto výsledkom: revidované dumpingové rozpätie a sadzba antidumpingového cla pre spoločnosť Mobarakeh Steel Company predstavovali 17,9 %, v dôsledku čoho revidovaná MDC, upravená o zvýšenie cien surovín, predstavovala 468,49 EUR za tonu.

                  (612)

                  Všetky strany boli o tejto revízii informované prostredníctvom dodatočného konečného poskytnutia informácií 4. augusta 2017 a boli vyzvané, aby sa k nemu vyjadrili.

                  (613)

                  V prípade zmeny trhových podmienok základné nariadenie poskytuje niekoľko možností. Ak má zmena trvalý charakter, v článku 11 ods. 3 základného nariadenia sa stanovuje, že možno požiadať o revízne prešetrenie potreby pokračovania v ukladaní opatrení. Komisia urýchlene vyhodnotí opodstatnenosť akejkoľvek riadne odôvodnenej žiadosti s cieľom zachovať vyváženú úroveň ochrany pred poškodzujúcim dumpingom.

                  (614)

                  Navrhovateľ po konečnom poskytnutí informácií tvrdil, že predmetná forma opatrenia by znemožnila takéto revízne prešetrovanie. Okrem toho, aj keby sa vykonalo priebežné revízne prešetrovanie, výsledky tohto prešetrovania by sa objavili príliš pomaly, aby mohli výrobnému odvetviu Únie pomôcť.

                  (615)

                  Komisia poznamenala, že takéto priebežné revízne prešetrovanie sa môže uskutočniť urýchlene a zvyčajne do jedného roka.

                  (616)

                  Individuálne antidumpingové opatrenia pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení tohto prešetrovania. Odzrkadľujú preto situáciu týchto spoločností, ktorá bola zistená počas tohto prešetrovania. Tieto opatrenia sú uplatniteľné výlučne na dovoz dotknutých výrobkov s pôvodom v dotknutých krajinách a vyrábaných uvedenými právnickými subjektmi. Dovoz dotknutých výrobkov vyrábaných inou spoločnosťou, ktorá nie je špecificky uvedená vo výrokovej časti tohto nariadenia vrátane subjektov prepojených so špecificky uvedenými subjektmi, by mal podliehať opatreniam uplatniteľným na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemali by sa na ne vzťahovať žiadne individuálne antidumpingové opatrenia.

                  (617)

                  Spoločnosť môže požiadať o uplatňovanie týchto individuálnych antidumpingových opatrení, ak zmení názov svojho subjektu alebo zriadi nový výrobný alebo obchodný subjekt. Žiadosť sa musí zaslať Komisii (81). Žiadosť musí obsahovať všetky príslušné informácie vrátane: o zmene činností spoločnosti spojených s výrobou, predaja v rámci krajiny alebo na vývoz súvisiaceho napríklad so zmenou názvu alebo zmenou vo výrobných a obchodných subjektoch. Komisia v náležitých prípadoch aktualizuje zoznam spoločností s individuálnymi antidumpingovými opatreniami.

                  (618)

                  V záujme minimalizovania rizík obchádzania sa v tomto prípade považujú za potrebné osobitné opatrenia na zabezpečenie riadneho uplatňovania antidumpingových opatrení. Medzi tieto osobitné opatrenia patria tieto opatrenia: predloženie platnej obchodnej faktúry a platného vyhlásenia colným orgánom členských štátov, ktoré vyhovujú požiadavkám stanoveným v článkoch tohto nariadenia. Na dovozy, ktoré nie sú sprevádzané takouto faktúrou a čestným vyhlásením, by sa mala vzťahovať sadzba cla ad valorem uplatniteľná na všetky ostatné spoločnosti.

                  (619)

                  Ak dôjde k zmene v štruktúre obchodu v dôsledku uloženia opatrení v zmysle článku 13 ods. 1 základného nariadenia, môže sa začať prešetrovanie obchádzania, a ak sú splnené podmienky, môžu sa uložiť clá ad valorem.

                  (620)

                  Okrem toho s cieľom čo najlepšie predchádzať akejkoľvek absorpcii opatrení, najmä medzi prepojenými spoločnosťami, Komisia okamžite začne prešetrovanie podľa článku 12 ods. 1 základného nariadenia, a ak bol poskytnutý dôkaz o takomto správaní, môže podrobiť dovoz registrácii v súlade s článkom 14 ods. 5 základného nariadenia.

                  (621)

                  Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánovalo odporučiť uloženie konečných antidumpingových ciel. Takisto sa im poskytla lehota, v rámci ktorej mohli po tomto zverejnení vzniesť námietky. Pripomienky predložené ďalšími stranami sa v plnej miere zohľadnili, neboli však takej povahy, ktorá by viedla k zmene záverov.

            8.   RETROAKTÍVNE ULOŽENIE ANTIDUMPINGOVÝCH CIEL

                  (622)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení (20), Komisia na žiadosť navrhovateľa zaviedla povinnosť od 7. januára 2017 registrovať dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Brazílii a Rusku.

                  (623)

                  Podľa článku 10 ods. 4 základného nariadenia sa clá môžu vyberať retroaktívne „za výrobky, ktoré boli uvedené do obehu s cieľom spotreby nie skôr ako 90 dní pred dňom uplatnenia predbežných opatrení“. Komisia poznamenáva, že v tomto prípade neboli uložené žiadne predbežné opatrenia.

                  (624)

                  Na tomto základe sa Komisia domnieva, že jedna zo zákonných podmienok podľa článku 10 ods. 4 základného nariadenia nie je splnená, a preto by sa clá z registrovaného dovozu nemali vyberať retroaktívne.

            9.   ODVOLACÍ VÝBOR A FORMA OPATRENIA

                  (625)

                  Z dôvodov uvedených v častiach 6 a 7 Komisia zverejnila, že má v úmysle uložiť opatrenie, ktoré bude mať formu ciel ad valorem, ktoré budú obmedzené MDC.

                  (626)

                  Výbor zriadený podľa článku 15 ods. 1 základného nariadenia vydal k návrhu vykonávacieho nariadenia, ktorý predložila Komisia, záporné stanovisko, pričom proti tomuto návrhu sa vyslovila kvalifikovaná väčšina členov tohto výboru. Komisia z tohto dôvodu nemohla predložiť opatrenie v takej forme, ako pôvodne zamýšľala.

                  (627)

                  V súlade s článkom 5 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (82) (ďalej len „nariadenie o komitológii“), Komisia predložila rovnaký návrh vykonávacieho nariadenia na ďalšie prerokovanie odvolaciemu výboru,

                  (628)

                  V rámci odvolacieho výboru bolo prerokovaných viacero možných zmien. Predseda odvolacieho výboru dospel k záveru, že zmena formy opatrenia, t. j. zmena ciel ad valorem obmedzených MDC na clá vyjadrené vo forme pevne stanovenej sumy na tonu, si získala v rámci odvolacieho výboru najširšiu možnú podporu.

                  (629)

                  Komisia následne upravila formu opatrenia a poskytla zainteresovaným stranám predmetné opatrenie v tejto zmenenej forme.

                  (630)

                  V zmysle judikatúry súdov Únie má Komisia právo rozhodnúť o uložení opatrení v zmenenej forme, a to okrem iného aj vo forme súm na tonu, pevne stanovených pre jednotlivé spoločnosti. Komisia pri rozhodovaní o forme opatrení musí nájsť rovnováhu medzi rôznymi záujmami v danej veci, vrátane záujmu používateľov aj spotrebiteľov.

                  (631)

                  Komisia pripomenula, že má široké rozhodovacie právomoci, pokiaľ ide o to, akú váhu pripísať a ako vyvážiť navzájom si konkurujúce záujmy, pričom uvedené sa môže prejaviť aj v rámci toho, aká forma opatrenia sa zvolí. Opätovne konštatovala, že zavedenie ciel ad valorem so sebou prináša riziko neprimeranej záťaže pre používateľov, a to najmä v situácii, keď hrozí zvyšovanie cien plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla.

                  (632)

                  Komisia dospela k záveru, že táto náležitá rovnováha sa nachádza inde, než k čomu dospela v rámci pôvodnej analýzy. Komisia usúdila, že opatrenie vo forme sumy pevne stanovenej na tonu pre jednotlivé spoločnosti presnejšie odráža ujmu, ktorú jednotliví vyvážajúci výrobcovia spôsobujú zisteným dumpingom. Takáto forma navyše zabezpečuje aj to, že clo odstráni ujmu úplne. Táto forma napokon zabezpečí vyššiu stabilitu a predvídateľnosť pre používateľov a spotrebiteľov, pretože behom času zostáva nemenná.

                  (633)

                  Komisia usúdila, že v kontexte konkrétnych okolností tejto veci clá na tonu, pevne stanovené pre jednotlivé spoločnosti, zohľadňujú potreby používateľov lepšie než clá ad valorem, pretože takéto clá zabezpečia, že aj v prípade, že trhové ceny v čase po období prešetrovania značne vzrastú, nebude to pre nich znamenať neprimeranú záťaž.

                  (634)

                  Komisia preto usúdila, že je vhodné uložiť opatrenie vo forme pevne stanovenej sumy na tonu. Na rozdiel od ciel ad valorem obmedzených MDC takýto typ opatrenia prinesie okamžitú ochranu výrobnému odvetviu Únie pred dumpingom spôsobujúcim ujmu vo forme stanovej úrovne ciel, pričom vylúči, aby dovozcovia a používatelia boli nútení platiť vyššie clá v budúcnosti. Z tohto dôvodu dosahuje ten druh vytvorenia rovnováhy záujmov, ktorý je v tomto vyšetrovaní potrebný.

                  (635)

                  Pevne stanovená suma cla na tonu sa zakladá na úrovni rovnajúcej sa buď dumpingovému rozpätiu, alebo ujme zistenej počas prešetrovania pre jednotlivých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov dotknutého výrobku, a to podľa toho, ktorá z nich je nižšia, čo je v súlade s článkom 9 ods. 4 druhým pododsekom základného nariadenia.

                  (636)

                  Komisia stanovila konkrétne clo tak, že pre jednotlivého vyvážajúceho výrobcu delila buď dumpingové rozpätie, alebo ujmu, pričom zvolila tú nižšiu sumu z nich, celkovým vývozom na tonu príslušného výrobku počas OP. V ďalej uvedenej tabuľke sa uvádzajú uplatniteľné sadzby konečného cla, ktoré sú založené na clách ad valorem uvádzaných v tabuľke v odôvodnení (583).

                              Krajina

                              Spoločnosť

                              Konečná colná sadzba – v eurách na tonu čistej hmotnosti

                              Brazília

                              ArcelorMittal Brasil S.A

                              54,5

                              Aperam Inox América do Sul S.A.

                              54,5

                              Companhia Siderúrgica Nacional

                              53,4

                              Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais S.A. (USIMINAS)

                              63,0

                              Gerdau Açominas S.A.

                              55,8

                              Irán

                              Mobarakeh Steel Company

                              58,0

                              Rusko

                              Novolipeck Steel

                              53,3

                              Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK)

                              96,5

                              PAO Severstal

                              17,6

                              Ukrajina

                              Skupina Metinvest

                              60,5

                  (637)

                  Po dodatočnom konečnom poskytnutí informácií 22. septembra 2017 iránsky vyvážajúci výrobca tvrdil, že sa Komisia dopustila administratívnej chyby pri výpočte jeho celkového vývozu príslušného výrobku počas OP.

                  (638)

                  Komisia na základe analýzy uvedeného tvrdenia vyvážajúceho výrobcu toto tvrdenie uznala. V dôsledku toho je revidovaná pevná suma cla na tonu pre Mobarakeh Steel Company (a všetky ostatné spoločnosti) v Iráne 57,5 eur na tonu čistej hmotnosti.

                  (639)

                  Iránsky vyvážajúci výrobca, brazílsky vyvážajúci výrobca CSN, podporený svojou prepojenou portugalskou spoločnosťou Lusosider, brazílsky vyvážajúci výrobca Usiminas a ukrajinský vyvážajúci výrobca Metinvest predložili cenové záväzky. Ruský vyvážajúci výrobca NLMK svoj cenový záväzok predložil Komisii už 13. februára 2017.

                  (640)

                  Jedenásť ostatných zainteresovaných strán (sedem vyvážajúcich výrobcov, jeden používateľ prepojený s jedným s týchto vyvážajúcich výrobcov, navrhovateľ, konzorcium a misia Brazílie pri Európskej únii) predložilo 26. septembra pripomienky, ktoré sa uvádzajú ďalej.

                  (641)

                  Brazílsky vyvážajúci výrobca CSN uviedol, že takáto zmena formy opatrenia predstavuje veľmi vážne ohrozenie existencie s ním prepojenej portugalskej spoločnosti Lusosider. Okrem toho tento vyvážajúci výrobca tvrdil, že prostredníctvom uvedenej zmeny formy opatrenia nemožno dosiahnuť rovnováhu medzi záujmami výrobného odvetvia Únie na jednej strane a záujmami spoločnosti Lusosider a ostatných používateľov na strane druhej. Spoločnosť CSN okrem toho tvrdila, že za zmenou formy opatrenia sa skrýva nespochybniteľná zmena podstaty. Výsledkom tejto zmeny bude, že spoločnosť Lusosider a mnoho iných používateľov zastihne nepripravených. Jej prepojená spoločnosť Lusosider ďalej uviedla, že takto zásadná zmena vo forme opatrenia by ju prinútila presunúť výrobu galvanizovanej ocele niekde mimo Úniu. Spoločnosť Lusosider takisto uviedla, že predmetná zmena formy by ju prinútila upustiť od jej investičného projektu v hodnote 70 miliónov eur, ktorý by jej mal umožniť v Portugalsku vyrábať dodatočných 300 000 ton ročne. V dôsledku toho by podľa nej na stavebnom trhu na Pyrenejskom polostrove v budúcnosti nebola dostatočná ponuka surovín, čo dokladala ďalšími údajmi o vývoji na trhu na Pyrenejskom polostrove.

                  (642)

                  Brazílsky vyvážajúci výrobca Usiminas argumentoval, že boli porušené jeho práva na obhajobu, keďže lehota v trvaní jeden a pol pracovného dňa je príliš krátka na vypracovanie zmysluplného podania. Okrem toho žiadal, aby Komisia pokračovala vo svojom pôvodnom návrhu zaviesť cla ad valorem obmedzené MDC. Ďalej tvrdil, že z dôvodu zmeny opatrenia sa veľmi významnou stáva otázka úrovne rozpätia ujmy. Z tohto dôvodu opätovne poznamenal, že Komisiou uplatnené náklady po dovoze boli príliš nízke a že použitý cieľový zisk bol bezdôvodne vysoký a neoprávnene nadhodnotený. Takisto znovu zopakoval svoju poznámku, že dovoz z Brazílie, ktorý údajne spôsobil značnú ujmu, je pod úrovňou de minimis v prípade, že sa vylúči dovoz brazílskeho vyvážajúceho výrobcu prepojeného s výrobcom z Únie, spoločnosti ArcelorMittal. Následne opätovne zdôraznil, že Komisia si nezvolila vhodný cieľový zisk. Ďalej opätovne konštatoval, že v tomto prešetrovaní urobený záver Komisie, že výrobné odvetvie Únie utrpelo počas obdobia prešetrovania značnú ujmu, sa zdá byť v rozpore so zistením v rámci antidumpingového konania proti plochým výrobkom z ocele valcovaným za tepla s pôvodom v Číne, že v období od 1. januára 2015 do 31. decembra 2015 existovala len hrozba značnej ujmy. Takisto tvrdil, že čisto len matematický rozdiel medzi dovoznými cenami dotknutých krajín a cenou Únie na domácom trhu nespĺňa požiadavku riadnej analýzy cenového účinku podľa základného nariadenia.

                  (643)

                  Spolupracujúci vyvážajúci výrobca Gerdau, ktorý nebol zaradený do vzorky, uviedol, že pôvodne navrhovaná forma opatrenia (clá ad valorem obmedzené MDC), mala podporu mnohých členských štátov. Domnieval sa, že pôvodný zámer Komisie je aj naďalej najvhodnejším spôsobom, ako riešiť predmetnú otázku.

                  (644)

                  Ukrajinský vyvážajúci výrobca Metinvest tvrdil, že dodatočné konečné poskytnutie informácií nebolo podporené jasnými dôkazmi a právnym odôvodnením, pričom porušilo aj jeho práva na obhajobu. Ďalej tvrdil, že Komisia ignorovala viacero zásadných právnych tvrdení a argumentov, ktoré by značne znížili jeho dumpingové rozpätie. Takisto argumentoval, že navrhovaná úroveň pevnej sumy má prohibitívny a diskriminačný charakter a že nie je v kontexte aktuálnych vysokých trhových cien a rastúcich dovozov z iných krajín primeraná. Dĺžka trvania opatrení by mala byť najviac dva roky. Napokon uviedol, že Komisia by sa mala usilovať o nájdenie konštruktívnych riešení pre dovoz z Ukrajiny v súlade s ustanoveniami dohody o pridružení medzi EÚ a Ukrajinou a preto by sa mali uprednostniť cenové záväzky, ako napr. ten, ktorý ponúkol.

                  (645)

                  Ruský vyvážajúci výrobca NLMK vyslovil názor, že Komisia mala použiť hodnotu CIF, ktorá zodpovedá predajnej hodnote fakturovanej spoločnosti Novex, ktorá je interným oddelením predaja na vývoz spoločnosti NLMK, a že úprava na základe článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia, ktorú Komisia vykonala pri výpočte konkrétneho cla, je neodôvodnená. Takisto poukázal na svoju ponuku cenového záväzku, pričom sa posťažoval, že na ňu doposiaľ nedostal žiadnu odpoveď.

                  (646)

                  Ruský vyvážajúci výrobca Severstal tvrdil, že zmena formy opatrenia následne po všeobecnom informačnom dokumente predstavuje porušenie všeobecných zásad EÚ, pokiaľ ide o oprávnené očakávania a dobrú správu vecí verejných. Navrhol, že nová forma opatrení by sa mala uplatniť s primeraným časovým odkladom v trvaní jedného mesiaca.

                  (647)

                  Ruský vyvážajúci výrobca MMK uviedol, že nesúhlasil s tým, že zvolená revidovaná forma opatrenia lepšie zohľadňuje potreby používateľov a prináša lepšiu rovnováhu medzi rozdielnymi záujmami, ktoré existujú v danej veci.

                  (648)

                  Konzorcium tvrdilo, že takáto zmena formy opatrenia predstavuje pre nezávislých používateľov znepokojujúci vývoj. Okrem toho konzorcium tvrdilo, že prostredníctvom uvedenej zmeny formy opatrenia nemožno dosiahnuť rovnováhu medzi záujmami výrobného odvetvia Únie na jednej strane a záujmami dovozcov a používateľov na strane druhej. Konzorcium ďalej tvrdilo, že za zmenou formy opatrenia sa skrýva nespochybniteľná zmena podstaty. V dôsledku opatrení podľa neho dôjde k tomu, že nákupné ceny pre používateľov zaznamenajú značný nárast, čo zhorší ich konkurenčné postavenie v porovnaní s výrobcami z Únie. Z tohto dôvodu konzorcium požiadalo Komisiu, aby prehodnotila svoje stanovisko a aby sa vrátila k svojmu pôvodnému návrhu obmedziť clá ad valorem prostredníctvom MDC.

                  (649)

                  Konzorcium aj ruský vyvážajúci výrobca MMK vyzvali Komisiu, aby uskutočnila analýzu vplyvu nedávneho podpisu Memoranda o porozumení medzi spoločnosťami Tata Steel a ThyssenKrupp, pokiaľ ide o ich európske činnosti, ako aj nedávne akvizícia spoločnosti Ilva spoločnosťou Arcelor Mittal, z pohľadu záujmu Únie.

                  (650)

                  Navrhovateľ uviedol, že naďalej zásadne nesúhlasí s hodnotením záujmu Únie, ktoré bolo základom pre rozhodnutie Komisie neuložiť clá ad valorem. V tomto kontexte zopakoval svoje tvrdenie, že Komisia naďalej nezohľadňuje právny test stanovený v článku 21 ods. 1 základného nariadenia. Takisto uviedol, že clo stanovené na tonu je založené na historicky nízkych cenách, ktoré prevažovali počas obdobia prešetrovania, čo znamená, že toto clo nebude postačovať na to, aby sa odstránili takéto rozpätia dumpingu spôsobujúceho ujmu, ktoré existujú v súčasnosti. Navrhovateľ konkrétne tvrdil, že pri výpočte pevne stanoveného cla nebol zohľadnený cenový vývoj po období prešetrovania. Ďalej tvrdil, že uloženie pevne stanovených ciel nie je v tomto prešetrovaní vhodné, a to so zreteľom na veľký počet dotknutých druhov výrobkov, pričom poukázal na stanovisko Komisie obsiahnuté vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2016/387 týkajúcom sa tvárnej zliatiny s pôvodom v Indii, konkrétne v odôvodnení 386. Okrem toho znovu zopakoval svoje tvrdenie, že Komisia musí zohľadniť zistenia ekonomickej konzultačnej firmy BKP, ktorá 12. júna 2017 pripravila hospodársku štúdiu a 24. júla 2017 predložila nadväznú správu. Podľa združenia Eurofer tieto dokumenty jednoznačné dokazujú, že vplyv ciel na používateľov by bol minimálny. Združenie Eurofer napokon uviedlo, že Komisia by mala prehodnotiť svoje rozhodnutie vylúčiť z prešetrovania Srbsko, a to so zreteľom na jeho rastúci trhový podiel v čase po období prešetrovania a budúce investičné plány.

                  (651)

                  Misia Brazílie pri Európskej únii uviedla, že sa zdá, že zmena formy opatrenia prináša nadmernú ochranu výrobcov a že je v rozpore s niektorými kľúčovými závermi, uvedenými vo všeobecnom informačnom dokumente zo 17. júla 2017, a to najmä pokiaľ ide o význam MDC v rámci obmedzovania účinku ciel na dovozcov a používateľov a teda zabezpečenie rovnováhy medzi rôznymi záujmami. Z tohto dôvodu očakáva, že Komisia sa vráti k pôvodnému rozhodnutiu týkajúcemu sa konečných opatrení v rámci tohto prešetrovania.

                  (652)

                  Komisia všetky tieto podania podrobne analyzovala. Usporiadala opakujúce sa témy o uplatnení záujmu Únie a o právach na obhajobu uvádzané rôznymi zainteresovanými stranami do ďalej uvedených odôvodnení a následne sa vyjadrila konkrétne ku jednotlivým bodom.

                  (653)

                  Viaceré zainteresované strany tvrdili, že zmena vo forme opatrenia znamená, že sa nedosiahne náležitá rovnováha medzi rôznymi záujmami. Kým vyvážajúci výrobcovia a používatelia varovali pred neprimeraným účinkom na používateľov, navrhovateľ zotrvával na svojom stanovisku, že sú nutné clá ad valorem. Komisia v prvom rade pripomenula, že podľa judikatúry je povinná do procesu hľadania rovnováhy zahrnúť právne, hospodárske a politické aspekty prípadu. V tejto veci mali Komisia a členské štáty rozdielny pohľad, pokiaľ ide o politickú analýzu v rámci hľadania rovnováhy. V takej situácii má na základe článku 6 nariadenia o komitológii predseda odvolacieho výboru povinnosť usilovať sa o nájdenie riešenia, ktoré bude mať čo najširšiu podporu v odvolacom výbore. V tejto veci uvedené viedlo k návrhu, aby boli stanovené pevné clá.

                  (654)

                  Komisia zotrvala na svojom stanovisku, že uloženie pevne stanovených ciel v tejto veci predstavuje vhodné urovnanie navzájom si konkurujúcich záujmov, a to z ďalej uvedených dôvodov.

                  (655)

                  Po prvé, pevne stanovené clá odstraňujú ujmu úplne, pričom poskytujú výrobnému odvetviu Únie okamžitú ochranu. Toto je reakcia na politické hodnotenie, že je nutná takáto okamžitá a úplná ochrana, čo vyplynulo z rokovania odvolacieho výboru. Z tohto dôvodu je uloženie pevne stanovených ciel prejavom osobitnej pozornosti venovanej potrebe odstrániť poškodzujúce vplyvy dumpingu spôsobujúceho ujmu a obnoviť efektívnu konkurenciu na trhu Únie, v zmysle článku 21 ods. 1 druhá veta základného nariadenia.

                  (656)

                  Po druhé, v tejto veci pevne stanovené clá zabezpečia väčšiu stabilitu a predvídateľnosť pre používateľov a spotrebiteľov, pretože behom času zostávajú nemenné. Uloženie takýchto ciel vylučuje, že používatelia a spotrebitelia budú nútení platiť vyššie clá, ak bude podľa očakávania pokračovať rast cien. Skutočnosť, že výpočet týchto ciel bol založený na cenách prevažujúcich počas obdobia prešetrovania zmierňuje vplyv týchto pevne stanovených ciel, pretože boli vypočítané na základe úplných a overených údajov v čase, kedy boli ceny veľmi nízke.
                  Z tohto dôvodu Komisia opätovne nezvažovala, že by sa vrátila k svojmu pôvodnému návrhu. Takisto ani neskrátila trvanie uvedených opatrení, ako to požadoval ukrajinský vyvážajúci výrobca, keďže neexistoval žiadny osobitný dôvod na odchýlku od obvyklého päťročného trvania v zmysle článku 11 ods. 2 základného nariadenia. Treba osobitne uviesť, že predmetný trh je trhom s dobre zavedeným výrobkom v stabilnom regulačnom prostredí, čo je iná situácia v porovnaní napr. s trhmi inovatívnych výrobkov s intenzívnymi a rozdielnymi zásahmi štátnych orgánov, ako sú napr. solárne panely.

                  (657)

                  V prípade, že bude konsolidácia výrobného odvetvia Únie pokračovať, môžu ceny ďalej rásť, pričom výrobné odvetvie Únie posilní svoju vyjednávaciu silu. V tejto súvislosti Komisia súhlasila s tým, že akvizícia spoločnosti Ilva konzorciom, ktorého hlavným akcionárom je Arcelor Mittal, ako aj podpis dohody o spoločnom podniku medzi Tata Steel and ThyssenKrupp, majú relevanciu v tejto súvislosti. Ide však o práve prebiehajúci vývoj, ktorý predovšetkým podlieha schváleniu zo strany orgánov na ochranu hospodárskej súťaže. Jeho prípadný vplyv na trh je preto neistý a v každom prípade k nemu dôjde len v budúcnosti. Komisia na základe uvedeného dospela k názoru, že tento vývoj si nevyžaduje, aby došlo k rekalibrácii navzájom si konkurujúcich záujmov na účely tohto nariadenia. Pokiaľ ide o tvrdenie navrhovateľa, že Komisia nezohľadnila zistenia ekonomickej konzultačnej firmy BKP, Komisia zopakovala svoje závery uvedené v odôvodneniach (473) a (474). Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

                  (658)

                  Pokiaľ ide o tvrdenie, že uloženie pevne stanovených ciel nie je v tomto prešetrovaní vhodné so zreteľom na veľký počet dotknutých druhov výrobkov, Komisia by chcela poznamenať, to čo je uvedené ďalej. Uznáva, že pevne stanovené clá nie sú ideálne pre nehomogénne výrobky. V tomto konkrétnom prešetrovaní by však, ako sa konštatuje aj v odôvodnení (548), uloženie ciel ad valorem neprimerane zasiahlo používateľov. Po uvážení predstavuje uloženie pevne stanovených ciel v tomto prípade uprednostňované riešenie. Z tohto dôvodu sa uvedené tvrdenie zamietlo.

                  (659)

                  Pokiaľ ide o poznámku navrhovateľa, že clo na tonu je založené na historicky nízkej úrovni cien, ktorá prevažovala počas obdobia prešetrovania, Komisia pripomína, že antidumpingové clá sa vždy zakladajú na údajoch a vypočítavajú na základe údajov, ktoré sa týkajú obdobia prešetrovania, a to bez ohľadu na to, či ide o clá ad valorem, alebo o clá pevne stanovené. Stanovenie dumpingových rozpätí so zreteľom na historicky nízke ceny počas obdobia prešetrovania na jednej strane, a zároveň vypočítanie ciel na základe vysokých cien v období po skončení prešetrovania, by predstavovalo ukážkový prípad selektívneho prístupu a bolo by neopodstatnené, pretože by to znamenalo použitie údajov z dvoch rozdielnych období. V každom prípade treba uviesť, že úplné a overené údaje boli k dispozícii len za obdobie prešetrovania. Okolnosti, ktoré uvádza navrhovateľ, nie sú výnimočné, ale len normálnym fungovaním trhových síl. Komisia napokon v rámci vyvažovania navzájom si konkurujúcich záujmov zohľadnila aj skutočnosť, že využitie údajov za obdobie prešetrovania takisto zmierňuje účinok pevne stanovených ciel, pretože tieto údaje sa zakladajú na historicky nízkych cenách. Z tohto dôvodu bola žiadosť, aby sa na výpočet pevne stanoveného cla použili údaje po období prešetrovania, zamietnutá.

                  (660)

                  Niekoľko zainteresovaných strán tvrdilo, že Komisia porušila ich práva na obhajobu tým, že im neposkytla dostatočný čas na predloženie pripomienok po dodatočnom poskytnutí informácií. V tejto súvislosti Komisia odkazuje na článok 20 ods. 5 druhú vetu základného nariadenia, kde sa stanovuje, že pri dodatočnom konečnom poskytnutí informácií môže stanoviť kratšiu lehotu. V tejto veci Komisia musela čakať na závery rokovaní odvolacieho výboru, ktorý zasadol 22. septembra. Ešte v ten istý deň Komisia rozposlala všetkým zainteresovaným stranám dodatočné konečné poskytnutie informácií, ktoré nemalo viac než jednu stranu. Strany tak boli informované v piatok večer a mali čas reagovať na túto obmedzenú zmenu do 14.00 nasledujúceho utorka. Strany tak mali viac než 3 a pol dňa na to, aby vypracovali svoje pripomienky k veľmi obmedzenému dodatočnému textu. Komisia tak v kontexte naliehavosti záležitosti dodržala práva na obhajobu zainteresovaných strán. Základné nariadenie počíta dni po poskytnutí informácií ako dni, nie ako pracovné dni, keďže v situácii ako je táto, keď všetky strany dokonale poznajú harmonogram, možno očakávať, že zainteresované strany prijmú potrebné opatrenia, aby boli schopné pracovať počas víkendu.

                  (661)

                  Vyvážajúci výrobca Severstal tvrdil, že zmena formy opatrenia v tak neskorej fáze prešetrovania predstavuje porušenie všeobecných zásad EÚ, pokiaľ ide o oprávnené očakávania a dobrú správu vecí verejných. Komisia nemôže prijať argument, že dokument obsahujúci poskytnutie informácií poskytuje oprávnené očakávania, pokiaľ ide o konečný záver prešetrovania. Naopak, cieľom poskytnutia informácií je informovať zainteresované strany o predbežných zisteniach Komisie a poskytnúť im možnosť účinne si uplatniť svoje práv na obhajobu. Z tohto dôvodu sa v sprievodnom liste všetkým zainteresovaným stranám výslovne uvádzalo, že „týmto poskytnutím informácií nie je dotknuté žiadne následné rozhodnutie, ktoré môže Komisia prijať, ale ak sa takéto rozhodnutie bude zakladať na iných skutočnostiach a dôvodoch, poskytnú sa vašej spoločnosti čo najskôr“. Toto je presne to, čo Komisia urobila prostredníctvom dodatočného konečného poskytnutia informácií 22. septembra 2017. Zainteresovaná strana sa teda nemôže dovolávať ochrany oprávnených očakávaní pred tým, než Komisia uzavrie predmetný postup revízneho prešetrovania, ak sa Komisia rozhodne konať v rámci právomocí, ktoré jej poskytol zákonodarca Únie (83). Predmetný argument je v dôsledku toho potrebné zamietnuť.

                  (662)

                  Tvrdenie spoločnosti Metinvest, že navrhovaná forma opatrenia je diskriminačná, nebolo opodstatnené. Samotná skutočnosť, že dovoz z iných krajín po období prešetrovania vzrástol, neznamená, že navrhované opatrenie je diskriminačné v zmysle článku 9 ods. 5 základného nariadenia. Hoci dumping spôsobujúci ujmu bol zistený v prípade štyroch predmetných krajín, v súvislosti s inými krajinami sa k takýmto zisteniam nedospelo. Preto je dôvodom tohto rozdielneho zaobchádzania existencia potreby zabezpečiť obnovu spravodlivej hospodárskej súťaže na trhu Únie, pokiaľ ide o dovoz zo štyroch predmetných krajín.

                  (663)

                  Komisia chce napokon opätovne zdôrazniť, že uloženie pevne stanovených ciel si získalo v rámci odvolacieho výboru najširšiu možnú podporu. Z tohto dôvodu zamietlo tvrdenie spoločnosti Gerdau, že mnoho členských štátov podporovalo pôvodné opatrenia, ako fakticky nesprávne. V rámci odvolacieho výboru skutočne tento návrh podporil len obmedzený počet členských štátov.

                  (664)

                  Okrem toho niekoľko zainteresovaných strán opätovne predložili pripomienky, ktoré neboli súčasťou dodatočného konečného poskytnutia informácií: Spoločnosť Usiminas poukázala na uplatnenie nákladov po dovoze a cieľový zisk, úroveň „de minimis“, analýzu cenového účinku, cieľový zisk a tvrdenie, že zistenia v tomto prešetrovaní nie sú v súlade so zisteniami vo prešetrovaní týkajúcom sa Číny. Spoločnosť Metinvest tvrdila, že Komisia ignorovala viacero zásadných právnych tvrdení a argumentov, pričom spoločnosť NLMK tvrdila, že Komisia nesprávne upravila jej vývoznú cenu. V súvislosti s týmito tvrdeniami Komisia poznamenala, že už boli riešené po konečnom poskytnutí informácií. Pokiaľ ide o tvrdenia spoločnosti Usiminas, tie boli riešené, pokiaľ ide o náklady po dovoze, v odôvodnení (576), a pokiaľ ide o cieľový zisk, v odôvodneniach (563) až (565), pokiaľ ide o úroveň „de minimis“, v odôvodneniach (252) až (258), pokiaľ ide o analýzu cenového účinku, v odôvodnení (273) a napokon pokiaľ ide nesúlad so zisteniami prešetrovania týkajúceho sa Číny, v odôvodneniach (330), (331) a (597). Pokiaľ ide o tvrdenia Metinvestu a NLMK, Komisia odkázala na odôvodnenia (131) a (132) (127) a poznamenala, že úprava podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia má logicky vplyv výpočet pevne stanoveného cla.

                  (665)

                  Navrhovateľ opätovne vyjadril svoje presvedčenie, že Komisia mala poskytnúť informácie o rozpätiach ujmy aj pre Srbsko, ako aj informácie o úrovni podhodnotenia ceny v súvislosti s touto krajinou. Takisto vyzval Komisiu, aby prehodnotila svoje rozhodnutie vylúčiť z prešetrovania Srbsko, a to so zreteľom na jeho rastúci podiel na trhu Únie. Komisia uznala, že úradník pre vypočutie odporučil, aby sa poskytli informácie o ujme a rozpätí podhodnotenia ceny v záujme lepšieho pochopenia toho, či boli splnené podmienky podľa článku 3 ods. 4 základného nariadenia. Podľa názoru Komisie však poskytnutie informácií o ujme a rozpätí podhodnotenia ceny nebolo nevyhnutné na posúdenie jej analýzy kumulácie [odôvodnenie (238)], keďže všetky potrebné údaje už boli riadne poskytnuté v informačnom dokumente. Tam obsiahnutý záver, že objem dovozu zo Srbska bol zanedbateľný, sa zakladal na údajoch, ktoré boli dostupné v súvislosti s obdobím prešetrovania, v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia, Využitie údajov po období prešetrovania by nebolo odôvodnené, pretože vývoj, ktorý opísal navrhovateľ, nie je výnimočný, ale len v rámci normálnej fluktuácie trhov. Komisia navyše nemôže zakladať svoju analýzu ujmy na budúcich investičných plánoch vyvážajúcich výrobcov. V prípade, že by sa tieto plány realizovali a viedli by k trvalej zmene okolností, môže navrhovateľ podať antidumpingový podnet.

                  (666)

                  V dňoch 26. a 27. septembra 2017 predložilo ponuky cenových záväzkov päť vyvážajúcich výrobcov. Komisia konštatovala, že tieto ponuky boli poskytnuté dosť neskoro po uplynutí lehoty stanovenej článkom 8 základného nariadenia v spojení s článkom 20 základného nariadenia, ktorý odkazuje na konečné poskytnutie informácií a nie na dodatočné konečné poskytnutie informácií.

                  (667)

                  Článok 8 základného nariadenia predpokladá možnosť ponúknutia (a prijatia) cenových záväzkov za výnimočných okolností aj po uplynutí tejto lehoty.

                  (668)

                  Komisia vyhodnotí, či požiadavka takýchto okolností bola splnená a či je možné tieto cenové záväzky prijať. Keďže sa však dodatočné konečné poskytnutie informácií uskutočnilo v neskorom momente prešetrovania, Komisia nemohla uskutočniť potrebnú analýzu, či tieto cenové záväzky možno prijať, v čase pred prijatím tohto nariadenia. Komisia z tohto dôvodu a so zreteľom na komplexný charakter danej otázky, menovite práv na obhajobu zainteresovaných strán, dokončí svoju analýzu v neskoršej fáze v príslušnom čase. Toto sa výslovne predpokladá v článku 8 základného nariadenia, kde sa ustanovuje možnosť prijať cenové záväzky za výnimočných okolností aj po uložení konečného opatrenia. V tomto kontexte Komisia preskúma aj význam dohody medzi EÚ a Ukrajinou o pridružení.

                  (669)

                  Pokiaľ ide tvrdenie, že Komisia nereagovala na ponuku cenového záväzku predloženú Komisii spoločnosťou NLMK 13. februára 2017, Komisia poukázala na článok 8 ods. 1 základného nariadenia, kde sa stanovuje, že cenové záväzky možno ponúkať len potom, ako sa predbežne potvrdzujúcim zistením stanovila existencia dumpingu a ujmy. V tomto prípade vo februári 2017 nedošlo k žiadnemu takémuto zisteniu. Z tohto dôvodu bude cenový záväzok spoločnosti NLMK analyzovaný v neskoršej fáze, spolu s ostatnými ponukami.

                  (670)

                  Pokiaľ ide o poznámku spoločnosti Lusosider, na stavebnom trhu na Pyrenejskom polostrove v budúcnosti nebude dostatočná ponuka surovín, toto tvrdenie sa bude analyzovať pri príležitosti preskúmavania cenového záväzku ponúknutého zo strany CSN/Lusodider.

                  (671)

                  Odvolací výbor stanovisko nevydal,

            PRIJALA TOTO NARIADENIE:
      Článok 1
      1.   Ukladá sa konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých valcovaných výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele, tiež vo zvitkoch (vrátane výrobkov „rezaných na dĺžku“ a „úzkych pásov“), po valcovaní za tepla už ďalej neupravených, a neplátovaných, nepokovovaných ani nepotiahnutých, s pôvodom v Brazílii, Iráne, Rusku a na Ukrajine.
      2.   Dotknutý výrobok nezahŕňa:

                  —

                  výrobky z nehrdzavejúcej ocele a kremíkovej elektrotechnickej ocele s orientovanou štruktúrou,

                  —

                  výrobky z nástrojovej ocele a rýchloreznej ocele,

                  —

                  výrobky, ktoré nie sú vo zvitkoch a nemajú vzory v reliéfe, s hrúbkou presahujúcou 10 mm a so šírkou 600 mm alebo väčšou, a

                  —

                  výrobky, ktoré nie sú vo zvitkoch a nemajú vzory v reliéfe, s hrúbkou 4,75 mm alebo väčšou, ale nepresahujúcou 10 mm, a so šírkou 2 050 mm alebo väčšou.

            Dotknutý výrobok v súčasnosti patrí pod číselné znaky KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (kód TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (kód TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (kód TARIC 7226191090), 7226 91 91 a 7226 91 99.
      3.   Sadzby konečného antidumpingového cla uplatniteľného na výrobok opísaný v odseku 1 a vyrábaný ďalej uvedenými spoločnosťami sú takéto:

                  Krajina

                  Spoločnosť

                  Konečná colná sadzba – v eurách na tonu čistej hmotnosti

                  Doplnkový kód TARIC

                  Brazília

                  ArcelorMittal Brasil S.A

                  54,5

                  C210

                  Aperam Inox América do Sul S.A.

                  54,5

                  C211

                  Companhia Siderúrgica Nacional

                  53,4

                  C212

                  Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais S.A. (USIMINAS)

                  63,0

                  C213

                  Gerdau Açominas S.A.

                  55,8

                  C214

                  Irán

                  Mobarakeh Steel Company

                  57,5

                  C215

                  Rusko

                  Novolipeck Steel

                  53,3

                  C216

                  Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK)

                  96,5

                  C217

                  PAO Severstal

                  17,6

                  C218

                  Ukrajina

                  Skupina Metinvest

                  60,5

                  C219

            4.   Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na výrobok opísaný v odseku 1 a vyrábaný akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá nie je špecificky uvedená v odseku 2, je pevná colná sadzba uvedená v nasledujúcej tabuľke.

                  Spoločnosť

                  Konečná colná sadzba – v eurách na tonu čistej hmotnosti

                  Doplnkový kód TARIC

                  Všetky ostatné brazílske spoločnosti

                  63,0

                  C999

                  Všetky ostatné iránske spoločnosti

                  57,5

                  C999

                  Všetky ostatné ruské spoločnosti

                  96,5

                  C999

                  Všetky ostatné ukrajinské spoločnosti

                  60,5

                  C999

            5.   Pre jednotlivých uvedených výrobcov a v prípadoch, keď došlo k poškodeniu tovaru pred prepustením do voľného obehu, a preto je cena, či už skutočne zaplatená alebo splatná, na účely stanovenia colnej hodnoty pomerne rozdelená v súlade s článkom 131 ods. 2 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2447 (84), sa konečná colná sadzba vypočítaná na základe odseku 2 znižuje o percentuálny podiel, ktorý zodpovedá pomernému rozdeleniu skutočne zaplatenej alebo splatnej ceny. Splatné clo sa potom bude rovnať rozdielu medzi zníženou sadzbou konečného cla a zníženou čistou frankocenou na hranici Únie pred colným konaním.
      6.   Pre všetky ostatné spoločnosti a v prípadoch, keď došlo k poškodeniu tovaru pred prepustením do voľného obehu, a preto je cena, či už skutočne zaplatená alebo splatná, na účely stanovenia colnej hodnoty pomerne rozdelená v súlade s článkom 131 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2015/2447, sa výška antidumpingového cla vypočítaná na základe odseku 3 znižuje o percentuálny podiel, ktorý zodpovedá pomernému rozdeleniu skutočne zaplatenej alebo splatnej ceny.
      7.   Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
      8.   Ak ktorýkoľvek vyvážajúci výrobca v Brazílii poskytne Komisii dostatočné dôkazy, že:

                  a)

                  do Únie nevyvážal výrobok opísaný v článku 1 ods. 1 počas obdobia prešetrovania (od 1. júla 2015 do 30. júna 2016),

                  b)

                  nie je prepojený so žiadnymi vývozcami alebo výrobcami v Brazílii, na ktorých sa vzťahujú opatrenia uložené týmto nariadením a

                  c)

                  skutočne vyvážal do Únie dotknutý výrobok po období prešetrovania alebo prijal neodvolateľný zmluvný záväzok vyviezť do Únie značné množstvo, tabuľka v článku 1 ods. 2 sa môže zmeniť pridaním nového vyvážajúceho výrobcu k spolupracujúcim spoločnostiam nezaradeným do vzorky, na ktoré sa preto vzťahuje vážený priemer colnej sadzby pre spoločnosti zaradené do vzorky, čo je 55,8 eur na tonu čistej hmotnosti.

            Článok 2
      Antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu dotknutého výrobku s pôvodom v Srbsku do Únie sa týmto ukončuje v súlade s článkom 9 ods. 2 základného nariadenia.
      Článok 3
      Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/5 z 5. januára 2017, ktorým sa zavádza povinnosť registrovať dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Rusku a Brazílii, sa s konečnou platnosťou zrušuje bez retroaktívneho výberu ciel.
      Článok 4
      Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

         Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
         V Bruseli 5. októbra 2017

               Za Komisiu

               predseda

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21.

         (2)  Oznámenie o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Brazílii, Iráne, Rusku, Srbsku a na Ukrajine (Ú. v. EÚ C 246, 7.7.2016, s. 7).

         (3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/5 z 5. januára 2017, ktorým sa zavádza povinnosť registrovať dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Rusku a Brazílii (Ú. v. EÚ L 3, 6.1.2017, s. 1).

         (4)  Tento výrobca v Únii bol vybraný, pretože bol jedným z výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ktorí tvrdili, že by mohli zvýšiť svoju kapacitu v krátkom časovom období.

         (5)  Okrem toho dvaja používatelia, členovia konzorcia, boli proti uloženiu opatrení. Druhý taliansky používateľ, ktorý sa prihlásil neskôr, bol však za uloženie opatrení.

         (6)  Správa úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach, 23. júna 2017, HO/AK ju-ca-11.ho(2017)3604029, s. 3.

         (7)  Správa úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach, 23. júna 2017, HO/AK ju-ca-11.ho(2017)3604029, s. 4.

         (8)  Valcovanie za studena je vymedzené ako valcovanie plechov alebo pásov, ktoré boli predtým valcované za tepla a morené, studenými valcami, t. j. pod teplotou mäknutia kovov.

         (9)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1778 zo 6. októbra 2016, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 272, 7.10.2016, s. 33).

         (10)  Pozri rozsudok z 25. júna 2015, PT Musim Mas/Rada, T-26/12, EU:T:2015:437, bod 52. Pozri aj správu panelu WTO v dokumente DS442, Európska únia – Antidumpingové opatrenia týkajúce sa dovozu určitých mastných alkoholov z Indonézie, body 7.89 a nasl.

         (11)  Spoločnosť Novex bola nezávislá od spoločnosti NLMK do roku 2008, keď spoločnosť NLMK nadobudla prostredníctvom nákupu akcií spoločnosti Novexco (Cyprus) Limited (ďalej len „Novexco“) a Novex Trading (Swiss) S.A. (ďalej len „Novex“) v plnom rozsahu. Pozri vec COMP/M.5101 – NOVOLIPECK STEEL/NOVEXCO/NOVEX TRADING.

         (12)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1328 z 29. júla 2016, Ú. v. EÚ L 210 zo 4.8.2016, s. 1, odôvodnenia 64 – 67, v ktorých sa okrem iného odkazuje na švajčiarskeho prepojeného dovozcu/obchodníka MMK.

         (13)  Európska komisia 20. januára 2016 otvorila dôkladné zisťovanie s cieľom posúdiť, či talianska štátna podpora pre výrobcu ocele Ilva bola v súlade s pravidlami EÚ o štátnej pomoci, a 15. mája 2016 toto zisťovanie rozšírila. K 3. júlu 2017 toto prešetrovanie ešte nebolo uzavreté.

         (14)  ESD, vec C-315/90 Gimelec/Komisia, EU:C:1991:447, body 16 až 29, Správa odvolacieho orgánu WTO, 24.7.2001, WT/DS184/AB/R, body 181 až 215.

         (15)  WT/DS184/AB/R, 24.7.2001, strana 69, bod 204.

         (16)  Valcovanie za studena je vymedzené ako valcovanie plechov alebo pásov, ktoré boli predtým valcované za tepla a morené, studenými valcami, t. j. pod teplotou mäknutia kovov.

         (17)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/181 z 10. februára 2016, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov z ocele valcovaných za studena s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Ruskej federácii (Ú. v. EÚ L 37, 12.2.2016, s. 25, odôvodnenie (153)).

         (18)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1328 z 29. júla 2016, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitých plochých výrobkov z ocele valcovaných za studena s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Ruskej federácii (Ú. v. EÚ L 210, 4.8.2016, s. 15, odôvodnenie 117).

         (19)  Vzťahovalo sa na obdobie od 1. apríla 2014 do 31. marca 2015, čo sa odlišuje od obdobia prešetrovania, ktoré sa uplatňuje v tomto konaní [pozri odôvodnenie (19)].

         (20)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/649 z 5. apríla 2017, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 92, 6.4.2017, s. 68).

         (21)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/649 z 5. apríla 2017, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 92, 6.4.2017, s. 68).

         (22)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/649 z 5. apríla 2017, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 92, 6.4.2017, s. 68).

         (23)  Podanie brazílskeho vyvážajúceho výrobcu Usiminas zo 7. augusta 2017, strana 2.

         (24)  Brazílski vyvážajúci výrobcovia odkazujú na tabuľku 15 tohto nariadenia. Rovnaká tabuľka bola uvedená vo všeobecnom informačnom dokumente.

         (25)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1778 z 5. októbra 2016, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 272, 7.10.2016, s. 62, odôvodnenie 197).

         (26)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/649 z 5. apríla 2017, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 92, 6.4.2017, s. 68, odôvodnenie 59).

         (27)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Európskej investičnej banke, Oceľ: Ochrana udržateľných pracovných miest a rastu v Európe, COM(2016) 155 final, v Bruseli, 16.3.2016. V tomto dokumente sa uvádzajú informácie o celosvetovej nadmernej kapacite ocele:

                  —

                  strana 2: … „na dopyte po oceli sa od roku 2014 negatívne podpísalo spomalenie Číny a ďalších rastúcich ekonomík“,

                  —

                  strana 6: … „Okrem opatrení zameraných na zmiernenie dôsledkov nadmernej svetovej kapacity Komisia s našimi hlavnými partnermi rieši aj základné príčiny problému. Globálny problém si vyžaduje globálne riešenie.“

         (28)  Ilva, ThyssenKrupp a Tata Steel UK.

         (29)

         Zdroj údajov o kapacite: OECD (OECD, DSTI/SU/SC(2016)6/Final, 5. septembra 2016, Riaditeľstvo pre vedu, technológiu a inovácie, „Updated steelmaking capacity figures and a proposed framework for enhancing capacity monitoring activity“, príloha, s. 7 a nasl).

         (30)

         Zdroj údajov o výrobe: Svetové oceliarske združenie, ročenka Steel Statistical Yearbook 2015 (Svetové oceliarske združenie, „Steel Statistical Yearbook 2016“, tabuľka 1 na stranách 1 a 2 a tabuľka 13 na strane 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html).

         (31)  Výňatok z najnovšej štúdie EK podľa zásady zdola – nahor o cenách za energie a súvisiacich nákladoch, ktorú vykonalo konzorcium konzultantov vrátane organizácií Ecofys a CEPS, júl 2016.

         (32)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/649 z 5. apríla 2017, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 92, 6.4.2017, s. 68).

         (33)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1778 zo 6. októbra 2016, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 272, 7.10.2016).

         (34)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/649 z 5. apríla 2017, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 92, 6.4.2017, s. 68).

         (35)  Podanie združenia Eurofer z 2. mája 2017, s. 12. Toto vyhlásenie odkazuje na skutočnosť, že Komisia sa v predbežnom štádiu rozhodla pokračovať v prešetrovaní bez uloženia opatrení.

         (36)  Rozsudok z 25. októbra 2011, Transnational Company „Kazchrome“ a ENRC Marketing/Rada, vec T-192/08. EU:T:2011:619, bod 221.

         (37)  Hoci všetci členovia konzorcia boli požiadaní, aby vyplnili dotazníky za obdobie po OP, právny zástupca konzorcia uviedol, že niektorí členovia nemali organizačnú štruktúru na poskytnutie požadovaných informácií za obdobie po OP, zatiaľ čo iní boli zaneprázdnení uzávierkou účtovného obdobia, nehovoriac o štátnych sviatkoch a krátkom termíne na vyplnenie dotazníka.

         (38)  Samotné združenie ESTA 10. mája 2017 odpovedalo útvarom Komisie, že „zastupuje viac ako 100 výrobcov oceľových rúrok v 17 krajinách EÚ a pokrýva viac ako 90 % výroby EÚ. Ide o rozmanitých výrobcov… môže isť o veľké medzinárodné skupiny alebo MSP s jediným výrobným zariadením v jednej krajine, ktoré môžu byť aj dcérskymi spoločnosťami významných výrobcov ocele alebo rodinnými podnikmi…“.

         (39)

         Zdroj údajov o kapacite: OECD (OECD, DSTI/SU/SC(2016)6/Final, 5. septembra 2016, Riaditeľstvo pre vedu, technológiu a inovácie, „Updated steelmaking capacity figures and a proposed framework for enhancing capacity monitoring activity“, príloha, s. 7 a nasl).

         (40)

         Zdroj údajov o výrobe: Svetové oceliarske združenie, ročenka Steel Statistical Yearbook 2016 (Svetové oceliarske združenie, „Steel Statistical Yearbook 2016“, tabuľka 1 na stranách 1 a 2 a tabuľka 13 na strane 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html).

         (41)  Odhad

         (42)  Údaje nie sú k dispozícii

         (43)  USA, Odbor zahraničného obchodu (International Trade Administration), Global Steel Trade Monitor, február 2017, Správa o vývoze ocele: India (Steel Exports Report: India), http://www.trade.gov/steel/countries/pdfs/2017/q1/exports-india.pdf.

         (44)  OECD, DSTI/SC(2017)1/Final, Výbor OECD pre oceľ, 24. marca 2017, Vývoj trhu s oceľou – 2. štvrťrok 2017 (Steel Market Developments – Q2 2017), analýza na strane 6 a strane 9, http://www.oecd.org/industry/ind/steel-market-developments-2017Q2.pdf.

         (45)  OECD, DSTI/SC(2017)1/Final, Výbor OECD pre oceľ, 24. marca 2017, Vývoj trhu s oceľou – 2. štvrťrok 2017 (Steel Market Developments – Q2 2017), analýza na strane 7, http://www.oecd.org/industry/ind/steel-market-developments-2017Q2.pdf

         (46)  OECD, DSTI/SC(2017)1/Final, Výbor OECD pre oceľ, 24. marca 2017, Vývoj trhu s oceľou – 2. štvrťrok 2017 (Steel Market Developments – Q2 2017), analýza na strane 10, http://www.oecd.org/industry/ind/steel-market-developments-2017Q2.pdf Pozri dokument OECD, DSTI/SU/SC(2016)6/Final, 5. septembra 2016, Riaditeľstvo pre vedu, technológiu a inovácie, týkajúci sa rozhodnutia o zrušení subvencií na zemný plyn, strana 19.

         (47)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1778 zo 6. októbra 2016, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 272, 7.10.2016).

         (48)  Podanie združenia Eurofer, ekonomická analýza vplyvu antidumpingových opatrení v AD 635 na vybrané dovozy plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla na nadväzujúce výrobky EÚ, bez dátumu, zaslaná útvarom Komisie 31. mája 2017, s. 1.

         (49)  Komisia uviedla niektoré údaje v tomto nariadení. Pozri odôvodnenie (460).

         (50)  Európske združenie výrobcov oceľových rúrok (ESTA) poznamenala, že týmito druhmi určite sú zvárané rúry a rúrky (tzv. plynové rúry), ale predstavujú maximálne 10 % celkovej výroby zváraných rúrok v Únii. (E-mail: od združenia ESTA adresovaný útvarom Komisie z 1. júna 2017).

         (51)  Podanie konzorcia, pripomienky v odpovedi na podanie združenia Eurofer zo 7. februára 2017 predložené v mene CIHFR, bez dátumu, dokument prijatý e-mailom 2. marca 2017, s. 4.

         (52)  ESTA, AD 635 – Pripomienky ESTA, 10. mája 2017.

         (53)  Podanie združenia Eurofer, predloženie analýzy vplyvu predbežných ciel na používateľov, 7. februára 2017, s. 2.

         (54)  Podanie združenia Eurofer, pripomienky združenia Eurofer k informačnému dokumentu Komisie zo 4. apríla 2017, s. 9. Navrhovateľ tiež uviedol, že tieto simulácie neboli nikdy zverejnené v spise, ktorý by nemal dôverný charakter.

         (55)  Podanie združenia Eurofer, ekonomická analýza vplyvu antidumpingových opatrení v AD 635 na vybrané dovozy plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla na nadväzujúce výrobky EÚ, bez dátumu, zaslaná útvarom Komisie 31. mája 2017, s. 1.

         (56)  Tieto fakty neboli k dispozícii v čase realizácie týchto simulácií.

         (57)  ESTA, e-mail: od združenia ESTA adresovaný útvarom Komisie z 1. júna 2017.

         (58)  Podanie konzorcia, pripomienky k informačnému dokumentu Komisie predložené v mene CIHFR z 8. mája 2017, s. 9 a 10.

         (59)  Tieto percentuálne údaje predstavujú údaje o váženej priemernej ziskovosti pred zdanením všetkých výrobcov oceľových rúrok, ako sa uvádza v ich príslušných výkazoch ziskov a strát za obdobia uvedené v tabuľke, vyjadrené ako percentuálny podiel v pomere k ich predaju na trhu Únie

         Zdroj: vyplnené dotazníky za obdobie po OP od rôznych výrobcov oceľových rúrok

         (*1)  Ako sa uvádza v odôvodnení (439), dotazník vyplnilo 11 členov konzorcia, z toho päť výrobcov oceľových rúrok a šesť servisných stredísk (to sú spoločnosti, ktoré obmedzujú svoju činnosť na špecifické spracovateľské operácie, ako je rezanie, rozrezávanie a/alebo morenie výrobku).

         (*2)  Ako sa uvádza v odôvodnení (439), bolo prijatých deväť vyplnených dotazníkov, a to od ôsmich výrobcov oceľových rúrok a jedného servisného strediska.

         (*3)  Ako sa uvádza v odôvodnení (439), boli prijaté dva vyplnené dotazníky, z toho iba jeden bol od výrobcu oceľových rúrok. Druhý bol od servisného strediska.

         (60)  Združenie ESTA však neodpovedalo na otázku, či výrobcovia oceľových rúrok v praxi dokážu preniesť zvyšovanie nákladov na zákazníkov.

         (61)  Podanie Európskeho združenia výrobcov oceľových rúrok, 10. mája 2017.

         (62)  Podanie združenia Eurofer, predloženie analýzy vplyvu predbežných ciel na používateľov, 7. februára 2017, s. 2.

         (63)  List generálneho riaditeľa CECED z 22. mája 2017 adresovaný útvarom Komisie.

         (64)  Orgalime je združenie európskych strojárskych odvetví, ktoré zastupuje záujmy strojárenského odvetvia, elektrotechnického a elektronického odvetvia, kovospracujúceho odvetvia a odvetvia kovových výrobkov.

         (65)  List prijatý e-mailom 22. mája 2017, bez dátumu, od generálneho riaditeľa a viceprezidenta pre nákup spoločnosti Electrolux Home Products Corporation N.V.

         (66)  Podanie spoločnosti Novolipeck Steel z 25. októbra 2016.

         (67)  Listy z 27. júna 2017 od generálneho riaditeľa združenia Eurofer komisárovi pre obchod a predsedovi Európskej komisie.

         (68)  Rozhodnutie Komisie č. 284/2000/ESUO zo 4. februára 2000, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých plochých valcovaných výrobkov zo železa a nelegovanej ocele so šírkou najmenej 600 mm, neplátovaných, nepokovovaných alebo nepotiahnutých, vo zvitkoch, po valcovaní za tepla už ďalej neupravených, s pôvodom v Indii alebo na Taiwane a ktorým sa akceptujú záväzky ponúknuté určitými vyvážajúcimi výrobcami a ukončuje sa konanie týkajúce sa dovozov s pôvodom v Južnej Afrike (Ú. v. ES L 31, 2000, s. 44, bod 338).

         (69)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/649 z 5. apríla 2017, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 92, 6.4.2017, s. 88, odôvodnenie 133).

         (70)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/336 z 27. februára 2017, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá predbežné clo uložené na dovoz určitých ťažkých dosiek z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Ú. v. EÚ L 50, 28.2.2017, odôvodnenie 202, s.37.

         (71)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1777 zo 6. októbra 2016, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých ťažkých dosiek z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 272, 7.10.2016, s. 5).

         (72)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1777 zo 6. októbra 2016, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých ťažkých dosiek z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 272, 7.10.2016, s. 28).

         (73)  Primerané ziskové rozpätie, ktoré sa použilo, je rovnaké ako rozpätie, ktoré sa použilo pri prešetrovaní týkajúcom sa veľmi podobného výrobku, t. j. plochých výrobkov z ocele valcovaných za studena.

         (74)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1953 z 29. októbra 2015, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Japonsku, Kórejskej republike, Ruskej federácii a Spojených štátoch amerických, Ú. v. EÚ L 284, 30.10.2015, s. 130 a nasl.

         (75)  Podanie združenia Eurofer, 30. mája 2017, AD 635 – ploché výrobky z ocele valcované za tepla s pôvodom v Brazílii, Iráne, Rusku, Srbsku a na Ukrajine („päť krajín“) – podanie združenia Eurofer týkajúce sa vhodného typu opatrení, s. 5.

         (76)  Podanie združenia Eurofer, AD 635 – ploché výrobky z ocele valcované za tepla s pôvodom v Brazílii, Iráne, Rusku, Srbsku a na Ukrajine („päť krajín“) – podanie združenia Eurofer týkajúce sa vhodného typu opatrení.

         (77)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1953 z 29. októbra 2015, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Japonsku, Kórejskej republike, Ruskej federácii a Spojených štátoch amerických (Ú. v. EÚ L 284, 30.10.2015, s. 109).

         (78)  Správa Mlex: Minimálna cena ocele valcovanej za tepla ako kompromis pri zisťovaní dumpingu v EÚ (Price floor on hot-rolled steel seen as a middle ground for EU dumping-probe conundrum) z 24. mája 2017.

         (79)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1953 z 29. októbra 2015, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Japonsku, Kórejskej republike, Ruskej federácii a Spojených štátoch amerických (Ú. v. EÚ L 284, 30.10.2015, s. 109).

         (80)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1953 z 29. októbra 2015, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Japonsku, Kórejskej republike, Ruskej federácii a Spojených štátoch amerických (Ú. v. EÚ L 284, 30.10.2015). Treba poznamenať, že v tomto konkrétnom prípade sa vypočítali 3 MDC namiesto jednej.

         (81)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre obchod, Riaditeľstvo H, 1049 Brusel, Belgicko.

         (82)  Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.

         (83)  Pozri rozsudok zo 7. mája 1991 vo veci C-69/89 Nakajima All Precision/Rada, ECLI:EU:C:1991:186, v bode 120. Pozri aj nedávne návrhy generálneho advokáta Camposa Sáncheza-Bordonu z 20. júla 2017 vo veci C-256/16 Deichmann, ECLI:EU:C:2017:580, v bode 49.

         (84)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/2447 z 24. novembra 2015, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania určitých ustanovení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie (Ú. v. EÚ L 343, 29.12.2015, s. 558)