title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/67 zo 16. januára 2019, ktorým sa ukladajú ochranné opatrenia, pokiaľ ide o dovoz ryže indica s pôvodom v Kambodži a Mjanmarsku/Barme

text:
                  17.1.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 15/5

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2019/67
         zo 16. januára 2019,
         ktorým sa ukladajú ochranné opatrenia, pokiaľ ide o dovoz ryže indica s pôvodom v Kambodži a Mjanmarsku/Barme
         EURÓPSKA KOMISIA,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
         so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 978/2012 z 25. októbra 2012, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií a zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 732/2008 (1), a najmä na jeho článok 26,
         keďže:
         1.   POSTUP

         1.1.   Začatie

                     (1)

                     Komisii bola 16. februára 2018 doručená žiadosť Talianska podľa článku 22 nariadenia (EÚ) č. 978/2012 (ďalej len „nariadenie o VSP“). V žiadosti sa vyzýva na prijatie ochranných opatrení týkajúcich sa ryže druhu „indica“ s pôvodom v Kambodži a Mjanmarsku/Barme. Ostatné členské štáty Únie, v ktorých sa spracováva ryža, t. j. Španielsko, Francúzsko, Portugalsko, Grécko, Rumunsko, Bulharsko a Maďarsko, žiadosť Talianska podporili.

                     (2)

                     Komisia po tom, ako stanovila, že žiadosť obsahuje dostatočné dôkazy o tom, že ryža indica s pôvodom v Mjanmarsku/Barme a Kambodži sa dováža v takom objeme a za ceny, ktoré spôsobujú závažné ťažkosti výrobnému odvetviu Únie, informovala členské štáty a 16. marca 2018 uverejnila oznámenie o začatí ochranného prešetrovania (2).

                     (3)

                     Komisia s cieľom získať informácie potrebné na účely hĺbkového posúdenia informovala známych výrobcov (mlyny, v ktorých sa ryža čistí od šupky, ďalej len „mlyny“) podobných alebo priamo si konkurujúcich výrobkov v Únii, a ich združenie, ako aj známe vyvážajúce mlyny a ich zväzy vrátane ich vlád, a vyzvala ich, aby sa zúčastnili na prešetrovaní.

               1.2.   Výber vzorky

                     (4)

                     Vzhľadom na veľký počet výrobcov z Únie, vyvážajúcich mlynov a dovozcov z Únie, ktorých sa toto konanie týka, a s cieľom dokončiť prešetrovanie v rámci stanovených lehôt sa Komisia rozhodla obmedziť počet jednotlivých mlynov z Únie, na ktoré sa bude vzťahovať prešetrovanie, na primeraný počet. V súlade s článkom 11 ods. 6 delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1083/2013 (3) Komisia vychádzala pri svojom prešetrovaní z výberu reprezentatívnej vzorky.

                     (5)

                     V oznámení o začatí prešetrovania Komisia uviedla, že predbežne vybrala vzorku mlynov z Únie na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby podobného výrobku pri súčasnom zabezpečení geografického rozloženia. Hoci ryža sa pestuje v ôsmich členských štátoch, jej výroba je sústredená najmä v Taliansku a Španielsku. Výroba v týchto dvoch krajinách predstavuje 80 % celkovej výroby ryže v Únii (približne 50 % v Taliansku a 30 % v Španielsku), a preto sú pre výrobné odvetvie Únie reprezentatívnymi zástupcami. Na základe toho Komisia považovala za opodstatnené, aby sa dotazníky zaslali trom talianskym mlynom a jednému španielskemu mlynu.

                     (6)

                     Jedna strana spochybnila, či je táto vzorka reprezentatívna. Komisiu vyzvala, aby potvrdila, aký podiel celkovej výroby v Únii predstavovala výroba mlynov zaradených do vzorky, a ako sa ich situácia vyvíjala v porovnaní s výrobným odvetvím Únie. Ako je vysvetlené v odôvodnení 5, výber vzorky sa zakladal na najväčšom reprezentatívnom objeme výroby, ktorý bolo možné v rámci dostupného času primerane prešetriť. Tri talianske mlyny zaradené do vzorky predstavovali 50 % talianskej výroby za hospodársky rok 2016/2017 a španielsky mlyn zaradený do vzorky predstavoval 17 % španielskej výroby v tom istom roku. Mlyny zaradené do vzorky spolu predstavovali 26 % celkovej výroby v Únii. Okrem toho počas obdobia prešetrovania, teda od 1. septembra 2012 do 31. augusta 2017 sa výroba spoločností zaradených do vzorky vyvíjala podobne ako výroba celého výrobného odvetvia. Výroba sa v prípade výrobcov zaradených do vzorky znížila o 36 % a v prípade celého výrobného odvetvia Únie o 38 %. Potvrdzuje sa tým záver, že vzorka je naozaj reprezentatívna.

                     (7)

                     Dotazníky boli zaslané aj niektorým pestovateľom (ďalej aj „poľnohospodári“), ale vzhľadom na veľkú roztrieštenosť sektora (približne 4 000 pestovateľov) podávajú iba obmedzený obraz o situácii (4).

                     (8)

                     Pokiaľ ide o výber vývozcov, Komisia dostala v procese výberu vzorky celkovo 13 odpovedí od vyvážajúcich mlynov z Kambodže a 15 odpovedí od vyvážajúcich mlynov z Mjanmarska/Barmy. Výber vzorky bol preto potrebný a všetky strany boli náležite informované. Na základe informácií získaných od vyvážajúcich mlynov Komisia pôvodne vybrala vzorku troch vývozcov v Kambodži a troch vývozcov v Mjanmarsku/Barme. Vybraní boli na základe najväčšieho objemu vývozu do Únie. Po ďalšom posúdení a pripomienkach od Kambodžského zväzu ryžového priemyslu (Cambodian Rice Federation) však dvaja vývozcovia z Kambodže nemohli spolupracovať a boli preto nahradení. Dotazník nakoniec vyplnila len jedna spoločnosť. Pokiaľ ide o Mjanmarsko/Barmu, dotazník nakoniec vyplnili všetky tri vybrané spoločnosti.

                     (9)

                     Na oznámenie o začatí prešetrovania reagovali štyria neprepojení dovozcovia, ktorí sa prihlásili. Vzhľadom na obmedzený počet spolupracujúcich dovozcov sa výber vzorky nepovažoval za potrebný. Komisia zaslala dotazníky všetkým štyrom spoločnostiam; nie všetky však vyplnili dotazník úplne.

               1.3.   Overovanie na mieste

                     (10)

                     Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely svojich prešetrovaní. Overovanie na mieste sa v súlade s článkom 12 delegovaného nariadenia (EÚ) č. 1083/2013 vykonalo v priestoroch týchto spoločností:

                                 a)

                                 Mlyny:

                                             —

                                             Riso Scotti S.p.a. a prepojenej spoločnosti (Riso Scotti Danubio), Taliansko;

                                             —

                                             Curti S.r.l. a prepojenej spoločnosti (Riso Ticino Soc. Coop.), Taliansko;

                                             —

                                             Riso Viazzo S.r.l., Taliansko;

                                             —

                                             Herba Ricemills S.L., Španielsko.

                                 b)

                                 Združenia:

                                             —

                                             Ente Nazionale Risi (Enterisi), Taliansko.

               1.4.   Obdobie prešetrovania

                     (11)

                     Prešetrovanie sa vzťahovalo na posledných päť hospodárskych rokov, t. j. obdobie od 1. septembra 2012 do 31. augusta 2017 (ďalej len „obdobie prešetrovania“).

               1.5.   Poskytnutie informácií

                     (12)

                     Po poskytnutí informácií Komisia dostala osem podaní vrátane podaní z Talianska a Španielska. Komisia dostala aj podania od troch spoločností a jedného združenia, ktoré neboli zainteresovanými stranami. Hoci tieto strany neboli zaregistrované ako zainteresované, ich pripomienky boli do veľkej miery zohľadnené a zaoberali sa nimi v záveroch Komisie, keďže väčšinou zodpovedali pripomienkam od registrovaných zainteresovaných strán.

               2.   DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ ALEBO PRIAMO KONKURENČNÝ VÝROBOK

         2.1.   Dotknutý výrobok

                     (13)

                     Dotknutým výrobkom je polobielená alebo bielená ryža indica s pôvodom v Kambodži a Mjanmarsku/Barme, na ktoré sa na základe nariadenia o VSP vzťahuje oslobodenie od cla a ktoré v súčasnosti patria pod číselné znaky KN 1006 30 27, 1006 30 48, 1006 30 67 a 1006 30 98.

                     (14)

                     Dotknutý výrobok sa do Únie dováža buď ako voľne ložený na ďalšie spracovanie (bielenie, čistenie a balenie) alebo v malých vreciach do 5 kg alebo vo vreciach s hmotnosťou 5 kg až 20 kg, ktoré môžu maloobchodní predajcovia predávať priamo bez ďalšieho spracovania.

               2.2.   Podobný alebo priamo konkurenčný výrobok

                     (15)

                     Indica a japonica sú dva hlavné druhy ryže. Ryža indica je dlhozrnná ryža, ktorá zostáva po tepelnom spracovaní oddelená. Druhý druh, ryža japonica, je skôr okrúhla ryža. Táto ryža sa lepí a používa sa na jedlá ako paella alebo rizoto.

                     (16)

                     Pri zbere ryže má ryža plevy a označuje sa ako „nelúpaná ryža“. Po zbere ryža prechádza viacerými procesmi bielenia. „Lúpaná ryža“ je ryža, z ktorej boli odstránené plevy. Na získanie „polobielenej“ alebo „bielenej“ ryže je potrebné ďalšie bielenie.

                     (17)

                     Komisia v tomto posúdení stanovila, že bielená alebo polobielená ryža indica spracovaná v Únii je podobným výrobkom ako dotknutý výrobok alebo mu priamo konkuruje.

                     (18)

                     Bielená alebo polobielená ryža indica spracovaná v Únii má vskutku rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti ako dovážaná indica. Tieto ryže majú rovnaké použitie a predávajú sa cez podobné alebo rovnaké predajné kanály rovnakému typu zákazníkov. Títo zákazníci sú buď maloobchodníci alebo spracovatelia v Únii.

               2.3.   Pripomienky strán

                     (19)

                     Po poskytnutí informácií niekoľko zainteresovaných strán (5) tvrdilo, že aromatická ryža indica by sa mala z rozsahu prešetrovania vylúčiť, keďže má odlišné vlastnosti ako iné druhy ryže indica a ryži spracovávanej v Únii nekonkuruje. Rovnako tvrdili, že aromatická ryža je od roku 2017 zatriedená pod iným číselným znakom KN, čo by potvrdzovalo závery, že tento druh ryže sa líši od ostatných druhov.

                     (20)

                     Po prvé, a ako potvrdili rôzne zainteresované strany, ryža indica zahŕňa širokú škálu konkrétnych druhov a odrôd ryže, a to vrátane voňavej alebo aromatickej ryže. Hoci medzi všetkými týmito druhmi existujú malé rozdiely, napr. pokiaľ ide o chuť a štruktúru, všetky majú spoločné tie isté základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti.

                     (21)

                     Všetky tieto rôzne druhy navyše slúžia na to isté konečné použitie, bielia sa v tých istých mlynoch, predávajú sa cez rovnaké obchodné kanály a navzájom si konkurujú. Skutočnosť, že pre aromatickú ryžu existuje od roku 2017 osobitný číselný znak KN, nie je relevantná, keďže – ako bolo uvedené v oznámení o začatí prešetrovania – číselné znaky KN sa uvádzajú len pre informáciu, a nie sú rozhodujúcim faktorom pre vymedzenie výrobku v rámci prešetrovania na ochranu obchodu. Tieto tvrdenia boli preto zamietnuté.

               3.   PRÍTOMNOSŤ ZÁVAŽNÝCH ŤAŽKOSTÍ

         3.1.   Vymedzenie výrobného odvetvia Únie

                     (22)

                     V súlade s nariadením o VSP by malo príslušné výrobné odvetvie pozostávať z mlynov, v ktorých sa spracovávajú podobné alebo priamo konkurenčné výrobky. V tomto prípade Komisia za výrobné odvetvie Únie považuje mlyny, ktoré spracovávajú ryžu. Tieto mlyny spracúvajú ryžu dopestovanú v Únii, ktorá priamo konkuruje bielenej alebo polobielenej ryži indica vyvážanej z Mjanmarska/Barmy alebo Kambodže.

                     (23)

                     Taliansko vo svojej žiadosti tvrdilo, že by sa mala preskúmať ujma tak v prípade mlynov, ako aj poľnohospodárov, keďže je medzi nimi úzky vzájomný vzťah. Hoci situácia poľnohospodárov môže byť silne ovplyvnená dovozom ryže z Kambodže a Mjanmarska/Barmy, poľnohospodári by sa mali skôr považovať za dodávateľa surovín, a nie za mlyn spracovávajúci podobný alebo priamo konkurenčný výrobok.

               3.2.   Spotreba v Únii

                     (24)

                     Spotreba ryže indica v Únii sa stanovila na základe údajov, ktoré Komisia zhromaždila od členských štátov, a štatistických údajov dostupných z Eurostatu (6).

                     (25)

                     Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Celková spotreba v Únii (v tonách)

                                 1 061 793

                                 1 146 701

                                 1 090 662

                                 1 040 969

                                 993 184

                                    Index (2012/13 = 100)

                                    100

                                    108

                                    103

                                    98

                                    94

                                    Zdroj: Údaje zostavené Komisiou na základe údajov získaných od členských štátov a Eurostatu – ekvivalent bielenej ryže indica

                     (26)

                     Spotreba ryže indica v Únii sa počas obdobia prešetrovania znížila o 6 %. Najvyššia spotreba sa dosiahla v hospodárskom roku 2013/2014 (zvýšenie o 8 %), čo sa časovo zhoduje s významným nárastom dovozu ryže indica z Kambodže a Mjanmarska/Barmy, ktorý viedol k nasýteniu trhu. V nasledujúcich hospodárskych rokoch mala spotreba klesajúci trend.

               3.3.   Vývoj dovozu

                     (27)

                     Dovoz dotknutého výrobku do Únie z Kambodže a Mjanmarska/Barmy sa vyvíjal takto:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Kambodža

                                 v tonách

                                 163 337

                                 228 878

                                 251 666

                                 299 740

                                 249 320

                                    index

                                    100

                                    140

                                    154

                                    184

                                    153

                                 Mjanmarsko/Barma

                                 v tonách

                                 2 075

                                 28 856

                                 52 680

                                 36 088

                                 62 683

                                    index

                                    100

                                    1 391

                                    2 539

                                    1 739

                                    3 021

                                 Spolu

                                 v tonách

                                 165 412

                                 257 734

                                 304 346

                                 335 828

                                 312 003

                                    index

                                    100

                                    156

                                    184

                                    203

                                    189

                                    Zdroj: Štatistika Eurostatu [Polobielená ryža prepočítaná na ekvivalent bielenej ryže – na prepočítanie množstiev vzťahujúcich sa na rôzne štádiá spracovania ryže (nelúpaná, lúpaná, polobielená alebo bielená) sa použil prepočítavací kurz stanovený v nariadení Komisie (ES) č. 1312/2008 z 19. decembra 2008, ktorým sa stanovujú pevné prepočítavacie kurzy, náklady na spracovanie a hodnotu vedľajších výrobkov pre rôzne štádiá spracovania ryže (Ú. v. EÚ L 344, 20.12.2008, s. 56). Napríklad prepočítavací kurz medzi lúpanou ryžou indica a bielenou ryžou indica je 0,69. Uplatňuje sa rovnako na dovážanú ryžu, ako aj na ryžu spracovanú v Únii.] a údaje zostavené Komisiou na základe údajov získaných od členských štátov

                     (28)

                     Objem dovozu z Kambodže sa zvýšil zo 163 000 ton na 249 000 ton. Objem dovozu sa výrazne zvyšoval až do hospodárskeho roka 2015/2016 potom došlo k miernemu zníženiu, ktoré korešpondovalo so znížením spotreby v hospodárskom roku 2016/2017. Napriek poklesu zostal dovoz na úrovni vyššej o 50 % než v hospodárskom roku 2012/2013. Dovoz z Kambodže predstavoval na konci obdobia prešetrovania 25 % celkového dovozu.

                     (29)

                     Pokiaľ ide o dovoz z Mjanmarska/Barmy, počas obdobia prešetrovania sa takisto výrazne zvýšil, a to z 2 000 ton na 62 000 ton. Zostal však na nižšej úrovni ako dovoz z Kambodže. Dovoz z Mjanmarska/Barmy predstavoval na konci obdobia prešetrovania 6,3 % celkového dovozu ryže do Únie (pozri tabuľku týkajúcu sa podielu na trhu ďalej).

                     (30)

                     Pokiaľ ide o podiel na trhu, dovoz sa vyvíjal takto:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Podiel Kambodže na trhu (%)

                                 15,4

                                 20,0

                                 23,1

                                 28,8

                                 25,1

                                 Podiel Mjanmarska/Barmy na trhu (%)

                                 0,2

                                 2,5

                                 4,8

                                 3,5

                                 6,3

                                 Spolu

                                 15,6

                                 22,5

                                 27,9

                                 32,3

                                 31,4

                                    Zdroj: Eurostat a údaje zostavené Komisiou na základe údajov získaných od členských štátov – ekvivalent bielenej ryže

                     (31)

                     Podiel Kambodže na trhu sa výrazne zvýšil z 15,4 % na 25,1 %, zatiaľ čo podiel Mjanmarska/Barmy na trhu sa zvýšil z 0,2 % na 6,3 %.

                     (32)

                     Vývoj cien zaznamenal tieto trendy:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Dovozná cena z Kambodže (EUR/tona)

                                 588,4

                                 512,8

                                 562,6

                                 547,4

                                 552,2

                                    Index (2012/13 = 100)

                                    100

                                    87

                                    96

                                    93

                                    94

                                 Dovozná cena z Mjanmarska/Barmy (EUR/tona)

                                 420,0

                                 366,5

                                 414,7

                                 410,1

                                 405,4

                                    Index (2012/13 = 100)

                                    100

                                    87

                                    99

                                    98

                                    97

                                 Vážený priemer

                                 586,3

                                 496,2

                                 536,7

                                 532,6

                                 523,1

                                    Index (2012/13 = 100)

                                    100

                                    85

                                    92

                                    91

                                    89

                                    Zdroj: Eurostat

                     (33)

                     Kambodžské dovozné ceny sa celkovo znížili o 6 %, zatiaľ čo dovozná cena Mjanmarska/Barmy sa znížila o 3 %. Napriek obmedzenému poklesu cien dovozu z Kambodže a Mjanmarska/Barmy sa zistilo na základe porovnania priemernej dovoznej ceny s jednotkovými predajnými cenami výrobného odvetvia Únie (pozri odôvodnenie (64)) na základe údajov Eurostatu, že tieto dovozné ceny z oboch krajín výrazne podhodnocovali ceny Únie, a to o 22 % v prípade Kambodže a 43 % v prípade Mjanmarska/Barmy.

                     (34)

                     Po poskytnutí informácií ministerstvo obchodu Kambodže (ďalej len „Kambodža“) spochybnilo metodiku, ktorú Komisia použila na výpočet rozpätí podhodnotenia ceny. Kambodža tvrdila, že vo výpočte kambodžskej vývoznej ceny sa nepripočítali náklady po dovoze a že cenové podhodnotenie vychádzalo z porovnania priemerných cien a nebrali sa do úvahy rôzne úrovne obchodu. Kambodža takisto spochybnila, či boli na stanovenie ujmy použité údaje poskytnuté spolupracujúcimi vývozcami.

                     (35)

                     Vzhľadom na argumenty doručené po poskytnutí informácií sa Komisia rozhodla preskúmať svoje výpočty podhodnotenia s cieľom zahrnúť príslušné náklady po dovoze alebo náklady na dopravu, zohľadniť rozdiely v úrovniach obchodu, ktoré majú vplyv na porovnateľnosť cien, a v čo najvyššej miere použiť údaje poskytnuté spolupracujúcimi vývozcami.

                     (36)

                     V snahe zabezpečiť spravodlivé porovnanie sa Komisia rozhodla upraviť dovozné ceny tak, že zohľadnila náklady po dovoze, ako to žiadala Kambodža. Na druhej strane sa Komisia domnievala, že ceny výrobného odvetvia Únie by sa mali tiež upraviť tak, aby zohľadňovali náklady na prepravu ryže z južnej Európy (v tomto prípade z Talianska a Španielska) do severnej Európy, keďže hospodárska súťaž týkajúca sa polobielenej a bielenej ryže indica prebieha prevažne v severnej Európe. Na základe dostupných informácií (údaje získané v rámci predchádzajúceho prešetrovania týkajúceho sa iného potravinového výrobku, a to satsumov) Komisia odhadla náklady po dovoze približne na 2 % dovoznej ceny a náklady na dopravu do Únie sa odhadujú na 49 EUR za tonu – na základe informácií uvedených v podnete a overených počas prešetrovania na mieste.

                     (37)

                     S cieľom odzrkadliť rozdiely v úrovniach obchodu Komisia navyše vykonala cenové porovnanie medzi predajom bielenej ryže voľne loženej a jej predajom v malých baleniach. Treba poznamenať, že na základe štatistík odvodených z číselných znakov KN, Mjanmarsko/Barma vyváža takmer výhradne ryžu voľne loženú, zatiaľ čo Kambodža vyváža ryžu voľne loženú a aj v malých baleniach.

                     (38)

                     Napokon sa rozhodlo, že vývozná cena sa stanoví na základe vyplnených dotazníkov doručených od vyvážajúcich výrobcov. V prípade Kambodže výber vzorky zlyhal, keďže dotazník vyplnil len jeden kambodžský vývozca. Tento spolupracujúci vývozca predstavuje iba veľmi malú časť dovozu z Kambodže, a preto Komisia musela v súlade s článkom 13 delegovaného nariadenia (EÚ) č. 1083/2013 použiť najlepšie dostupné skutočnosti. V prípade Kambodže sa preto použili ceny podľa Eurostatu. Pre Mjanmarsko/Barmu sa použili ceny z vyplnených dotazníkov.

                     (39)

                     Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že podhodnotenie ceny predaja voľne loženej ryže dosahuje v prípade Kambodže 13 % a v prípade Mjanmarska/Barmy 43 %. Pokiaľ ide o porovnanie cien balenej ryže, zistilo sa podhodnotenie ceny na úrovni 14 % v prípade Kambodže.

                     (40)

                     Tento cenový rozdiel medzi dovážanou ryžou a ryžou spracovanou v Únii je teda významný, najmä ak sa vezme do úvahy skutočnosť, že ryža je vo všeobecnosti cenovo citlivým výrobkom. Spotrebitelia vo všeobecnosti nerozlišujú medzi rôznymi pôvodmi výrobku.

                     (41)

                     Kambodža takisto tvrdila, že Komisia konštatovala závažné ťažkosti na základe súhrnného vyhodnotenia objemu a cenového vplyvu dovozu ryže z Kambodže a Mjanmarska/Barmy. Tento argument bol však zamietnutý, keďže uvedená analýza jasne rozlišuje situáciu Kambodže a Mjanmarska/Barmy.

                     (42)

                     Na záver treba uviesť, že dovoz z Kambodže a Mjanmarska/Barmy sa počas obdobia prešetrovania podstatne zvýšil v absolútnom vyjadrení, ako aj z hľadiska podielu na trhu. Hoci kombinovaný objem dovozu sa v hospodárskom roku 2016/2017 mierne znížil, zostal celkovo oveľa vyšší ako na začiatku obdobia prešetrovania. Okrem toho sa kombinovaný vážený priemer dovoznej ceny oboch krajín počas obdobia prešetrovania znížil a výrazne podhodnocoval ceny v Únii.

               3.4.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

         3.4.1.   Všeobecné poznámky

                     (43)

                     Podľa článku 23 nariadenia o VSP by závažné ťažkosti prichádzali do úvahy, ak sa zhorší hospodárska a/alebo finančná situácia mlynov v Únii. Pri skúmaní existencie takéhoto zhoršenia by mala Komisia prihliadať na skutočnosti uvedené v článku 23 týkajúce sa mlynov v Únii, ak sú tieto informácie dostupné.

                     (44)

                     Ako sa uvádza v odôvodnení (5), Komisia použila na určenie závažných ťažkostí, ktoré utrpelo výrobné odvetvie Únie, výber vzorky. Na účely stanovenia jeho ujmy Komisia rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy.

                     (45)

                     Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele (podiel na trhu, výrobu a zásoby – analýza dovozu je uvedená vyššie), vychádzajúc zo všeobecných trhových údajov zhromažďovaných každý mesiac na základe produkcie ryže prepočítanej na ekvivalent bielenej ryže. Spoľahlivé údaje o konkurzoch a zamestnanosti pre výrobné odvetvie Únie nie sú k dispozícii, a preto nemohli byť zahrnuté do analýzy.

                     (46)

                     Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele (ceny a ziskovosť) na základe overených údajov na úrovni vzorky. V prípade chýbajúcich údajov na makroúrovni sa výrobná kapacita analyzovala aj na úrovni vzorky.

               3.4.2.   Makroekonomické ukazovatele

                     (47)

                     Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu počas obdobia prešetrovania sa vyvíjal takto:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Podiely na trhu (%)

                                 61,4

                                 54,8

                                 46,7

                                 40,5

                                 39,3

                                    Index (2012/13 = 100)

                                    100

                                    101

                                    80

                                    66

                                    62

                                    Zdroj: Údaje zostavené Komisiou na základe údajov získaných od členských štátov

                     (48)

                     Podiel na trhu takisto výrazne klesol zo 61 % na 39 %, čo je pokles o viac ako 20 percentuálnych bodov.

                     (49)

                     Výroba ryže indica výrobným odvetvím Únie zaznamenala počas obdobia prešetrovania takisto výrazný klesajúci trend:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Objem výroby (v tonách)

                                 685 183

                                 692 740

                                 547 908

                                 449 313

                                 423 962

                                    Index (2012/13 = 100)

                                    100

                                    101

                                    80

                                    66

                                    62

                                    Zdroj: Údaje zostavené Komisiou na základe údajov získaných od členských štátov

                     (50)

                     Výroba sa znížila takmer o 40 % zo 685 000 ton na 424 000 ton.

                     (51)

                     Zásoby bielenej ryže v Únii sa počas obdobia prešetrovania zvýšili o 4 %, a to z 255 000 ton na 265 000 ton. Najprv sa výrazne zvýšili o 11 % a potom mierne poklesli.

                     (52)

                     Kambodža po poskytnutí informácií tvrdila, že údaje o výrobe v Únii nie sú správne, keďže údaje o výrobe v Únii bez údajov o predaji sa nezhodujú s konečným stavom zásob, ako je vykázaný ďalej. Komisia skutočne poskytla len čiastočný výpočet, keďže údaje neodrážajú počiatočný stav zásob, použitie ryže ako osiva atď. Výpočet je však v súlade s výpočtom súvahy, ktorú Komisia používa [pozri odôvodnenie (24)].

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Konečný stav zásob (v tonách)

                                 255 301

                                 280 507

                                 283 126

                                 272 136

                                 264 766

                                    Index (2012/13 = 100)

                                    100

                                    110

                                    111

                                    107

                                    104

                                    Zdroj: Údaje zostavené Komisiou na základe údajov získaných od členských štátov

                     (53)

                     V prípade chýbajúcich údajov o výrobnej kapacite na makroúrovni Komisia preskúmala údaje o nej na úrovni vzorky. Oblasť určená na pestovanie ryže indica v Únii však poskytuje pomerne dobré údaje o ryži indica, ktorá je dostupná pre mlyny, a tým aj o ich možnom využití kapacity. Táto oblasť sa počas obdobia prešetrovania vo všeobecnosti zmenšila o 37 % a vývoj bol takýto:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Plocha (v hektároch)

                                 145 781

                                 145 783

                                 124 270

                                 101 865

                                 91 685

                                    Index (2012/13 = 100)

                                    100

                                    100

                                    85

                                    70

                                    63

                                    Zdroj: Údaje zostavené Komisiou na základe údajov získaných od členských štátov

               3.4.3.   Mikroekonomické ukazovatele

                     (54)

                     Podľa vyplnených dotazníkov doručených od mlynov v Únii sa ceny a ziskovosť vyvíjali takto:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Cena (EUR/tona)

                                 667,3

                                 649,5

                                 693,3

                                 728,3

                                 711,5

                                    Index (2012/13 = 100)

                                    100

                                    97

                                    104

                                    109

                                    107

                                 Ziskovosť (%)

                                 1,4

                                 0,1

                                 1,5

                                 4,3

                                 1,2

                                    Index (2012/13 = 100)

                                    100

                                    8

                                    107

                                    312

                                    88

                                    Zdroj: Vyplnené dotazníky (Údaje, ktoré poskytli mlyny, vychádzajú z kalendárnych, a nie hospodárskych rokov. Keďže tieto obdobia sa výrazne prekrývajú, trendy pre obdobie prešetrovania zostávajú reprezentatívne.)

                     (55)

                     Jednotkové ceny mlynov zaradených do vzorky sa počas obdobia prešetrovania zvýšili o 7 %. Na základe výsledku overovaní, ktoré Komisia vykonala, sa zdá, že vzhľadom na zvyšujúci sa tlak dovozu za nízke ceny sa mlyny v Únii zaradené do vzorky rozhodli v rámci možností sústrediť predaj na menšie množstvá polobielenej a bielenej ryže indica a zamerať sa skôr na značkové výrobky, ako predávať pod vlastnou značkou distribútora.

                     (56)

                     Mlynom v Únii sa vďaka zmene svojho pôvodného sortimentu výrobkov podarilo zachovať si stabilný stupeň ziskovosti na úkor svojho podielu na trhu, ktorý sa prudko znížil. Táto zmena sortimentu však zrejme pomohla najmä v roku 2015/2016 (keď sa ziskovosť dokonca zvýšila), ale v hospodárskom roku 2016/2017 sa úrovne zisku opäť znížili. V situácii, keď v roku 2016/2017 dovozné ceny podľa zistení výrazne podhodnocovali ceny Únie (o 22 %, resp. 43 %), môže byť táto stratégia len dočasným riešením. Mlyny budú v blízkej budúcnosti čoraz viac čeliť tlaku nízkych dovozných cien. Kambodža už čiastočne prešla z predaja voľne loženej ryže na predaj malých balených výrobkov, ktoré sa predávajú na úrovni maloobchodu. Tento predajný kanál je výnosnejší ako predaj voľne loženého tovaru a je pravdepodobné, že Kambodža bude na tejto úrovni predávať a konkurovať výrobnému odvetviu Únie čoraz viac, a to aj v rámci trhových medzier.

                     (57)

                     Pokiaľ ide o ziskovosť, bola pomerne stabilná, ale nízka, keďže vyššia cena dokázala kompenzovať stratu objemu. Ziskovosť na úrovni 1 % – 2 % je okrem toho hlboko pod 6 %, ktoré sa považujú za primeranú úroveň ziskovosti potrebnú na pokrytie celkových nákladov a investícií, výskumu a vývoja a inovácií.

                     (58)

                     Po poskytnutí informácií jedna strana požiadala o ďalšie informácie o 6 % úrovni použitej v predchádzajúcom odseku. S modernizáciou nástrojov EÚ na ochranu obchodu sa v roku 2018 v príslušných právnych predpisoch stanovilo, že pri výpočte rozpätia ujmy nesmie byť úroveň zisku, ktorú možno očakávať za bežných podmienok hospodárskej súťaže, nižšia ako 6 % (7). Táto referenčná hodnota sa používa pri prešetrovaniach na ochranu obchodu a je relevantná aj pre ochranné prešetrovanie. To vysvetľuje, prečo Komisia aj v tomto prípade použila uvedenú referenčnú hodnotu.

                     (59)

                     Nie je jednoduché posúdiť výrobnú kapacitu výrobného odvetvia Únie pre podobné výrobky, t. j. ryžu indica, keďže spracovateľský priemysel môže svoju kapacitu využívať na bielenie ryže indica aj ryže japonica, a to tak dovážanej, ako aj dopestovanej v Únii. Okrem toho nie sú k dispozícii žiadne makroekonomické údaje (pozri vyššie). Vychádzajúc zo vzorky sa využitie kapacity znížilo z 22 % na 14 % (pozri ďalej). Tieto percentuálne podiely sa môžu zdať pomerne nízke, pretože sa zakladajú na porovnaní objemu výroby podobného výrobku (ryža indica) s kapacitou pre výrobu všetkých druhov ryže.

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Využitie kapacity (%)

                                 22,1

                                 21,1

                                 19,0

                                 13,0

                                 14,0

                                    Index (2012/13 = 100)

                                    100

                                    96

                                    86

                                    59

                                    64

                                    Zdroje: Vyplnené dotazníky

               3.4.4.   Záver

                     (60)

                     Záverom treba uviesť, že situácia výrobného odvetvia Únie sa z hospodárskeho hľadiska zhoršila. Zatiaľ čo dovoz z Kambodže a Mjanmarska/Barmy sa v absolútnom vyjadrení výrazne zvýšil, výrobné odvetvie Únie stratilo približne 6 % podielu na trhu v prospech Mjanmarska/Barmy a 10 % v prospech Kambodže. Výrobné odvetvie Únie bolo takisto vystavené významnému cenovému podhodnoteniu na úrovni 22 % a 43 %. Výroba v Únii sa ešte viac znížila o 38 %. Hospodárske ťažkosti sa preto prejavili najmä v zníženom objeme výroby počas obdobia prešetrovania. Mlyny v Únii sa rozhodli neznížiť svoju cenovú úroveň napriek konkurujúcim nízkym cenám dovozu a zachovali si určitú úroveň zisku. Ak to bolo možné, mlyny v Únii sa vskutku rozhodli zmeniť svoj sortiment výrobkov a zameriavajú sa na trhové medzery a značkové výrobky s cieľom zachovať si úroveň zisku napriek zníženiu predaja a objemu výroby. Ide však len o dočasné riešenie, keďže štruktúra dovozu z Kambodže a Mjanmarska/Barmy sa už čiastočne posunula, hoci len v obmedzenej miere, od predaja voľne loženého tovaru k predaju v malých baleniach, a tento dovoz tak konkuruje výrobnému odvetviu Únie aj na maloobchodnej úrovni. Očakáva sa, že obe krajiny zvýšia svoj dovoz za nízke ceny v rámci týchto výnosnejších predajných kanálov a že budú konkurovať aj v rámci trhových medzier a v segmente značkových výrobkov, čo bude mať negatívne dôsledky aj pre finančnú situáciu výrobného odvetvia Únie.

               4.   PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ

                     (61)

                     Komisia stanovila, že existuje príčinná súvislosť medzi objemom dovozu dotknutého výrobku na jednej strane a závažnými ťažkosťami mlynov v Únii na strane druhej, na základe ďalej uvedených skutočností. Komisia takisto analyzovala, či sa závažné ťažkosti nedajú pripísať iným faktorom ako je dovoz a ceny.

               4.1.   Vplyv dovozu z Kambodže a Mjanmarska/Barmy

                     (62)

                     Z grafu jasne vidieť časovú zhodu medzi dovozom z Kambodže a Mjanmarska/Barmy a situáciou výrobného odvetvia Únie, ktorá je preukázaná značnou stratou podielov na trhu a spôsobuje mlynom v Únii závažné ťažkosti.
                     Kambodža/Mjanmarsko/Barma
                     EÚ
                     2015/2016
                     2014/2015
                     2013/2014
                     2012/2013
                     2016/2017
                     Podiely na trhu
                     70,0 %
                     60,0 %
                     50,0 %
                     40,0 %
                     30,0 %
                     20,0 %
                     10,0 %
                     0,0 %

                                    Zdroj:

                              Eurostat a údaje zostavené Komisiou na základe údajov získaných od členských štátov

                     (63)

                     Komisia sa domnieva, že aj jednotlivo dovoz z Kambodže a dovoz z Mjanmarska/Barmy spôsobili závažné ťažkosti. Dovoz tak z Kambodže, ako aj z Mjanmarska/Barmy vskutku stúpol nielen v absolútnom vyjadrení (o 53 % v prípade Kambodže a viac než o 2 000 % v prípade Mjanmarska/Barmy), ale aj z hľadiska podielu na trhu (o 9,7 percentuálneho bodu v prípade Kambodže a o 6,1 percentuálneho bodu v prípade Mjanmarska/Barmy). Okrem toho aj dovoz z Kambodže, aj dovoz z Mjanmarska/Barmy, každý jednotlivo podhodnocoval cenu v Únii (približne o 22 %, resp. 43 %). Preto možno vyvodiť záver, že aj dovoz z Kambodže, ako aj dovoz z Mjanmarska/Barmy spôsobil závažné ťažkosti výrobnému odvetviu Únie.

                     (64)

                     Rapídne zvýšenie dovozu z Kambodže a Mjanmarska/Barmy vysvetľuje jeho nízka úroveň cien, ktorá významne podhodnocuje ceny výrobného odvetvia Únie. Ryža indica je výrobok citlivý na cenu, a to najmä preto, že spotrebitelia vo všeobecnosti nerozlišujú medzi výrobkami Únie a dovážanými výrobkami. Spotrebiteľom, ktorí nakupujú ryžu u maloobchodníkov, je pôvod ryže do značnej miery neznámy. Platí to najmä v prípade, ak sa ryža predáva pod tzv. vlastnou značkou, t. j. značkou maloobchodného predajcu. Kambodža a Mjanmarsko/Barma dokázali výrazne a rapídne zvýšiť svoj vývoz ryže na trh Únie, pretože dodávajú ryžu za veľmi nízku cenu, ako dokazujú úrovne cenového podhodnotenia uvedené v odôvodnení (33). Okrem toho Kambodža, ktorá zvykla vyvážať najmä voľne loženú ryžu na ďalšie spracovanie v Únii, čoraz viac predáva balenú ryžu priamo maloobchodníkom v Únii, čo spôsobuje dodatočný tlak na ceny a hospodársku súťaž na úrovni mlynov v Únii.

               4.2.   Iné faktory

                     (65)

                     Posudzované boli aj iné faktory, ktoré mohli prispieť k závažným ťažkostiam výrobného odvetvia Únie.

               4.2.1.   Dovoz z iných tretích krajín

                     (66)

                     Dovoz z iných tretích krajín sa počas obdobia prešetrovania z hľadiska podielu na trhu takisto zvýšil z 23 % na 29,3 % (nárast o 6,3 percentuálneho bodu).

                                 Podiel na trhu (v %)

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                    Únia

                                    61,4

                                    54,8

                                    46,7

                                    40,5

                                    39,3

                                 Kambodža

                                 15,4

                                 20,0

                                 23,1

                                 28,8

                                 25,1

                                 Mjanmarsko/Barma

                                 0,2

                                 2,5

                                 4,8

                                 3,5

                                 6,3

                                    Kambodža a Mjanmarsko/Barma

                                    15,6

                                    22,5

                                    27,9

                                    32,3

                                    31,4

                                 Thajsko

                                 12,2

                                 11,5

                                 11,8

                                 12,9

                                 13,8

                                 India

                                 4,7

                                 4,0

                                 5,8

                                 6,8

                                 7,3

                                 Pakistan

                                 2,5

                                 2,9

                                 3,3

                                 3,3

                                 3,2

                                 Iné krajiny

                                 3,7

                                 4,4

                                 4,5

                                 4,3

                                 5,1

                                    Všetky ostatné krajiny spolu (okrem Kambodže a Mjanmarska/Barmy)

                                    23,0

                                    22,8

                                    25,4

                                    27,3

                                    29,3

                                    Zdroj: Eurostat

                     (67)

                     Hoci dovoz z iných tretích krajín môže čiastočne vysvetliť zníženie podielu Únie na trhu, nárast podielu týchto krajín na trhu, dokonca aj v kumulatívnom vyjadrení, je oveľa obmedzenejší ako nárast podielu Kambodže a Mjanmarska/Barmy (+ 15 %).

                     (68)

                     Okrem toho – a predovšetkým –, ako vidno z tabuľky ďalej, vážené priemerné ceny dovozu z ostatných krajín boli počas obdobia prešetrovania oveľa vyššie ako dovozu z Kambodže a Mjanmarska/Barmy alebo Únie (8). Porovnanie cien dovozu z Thajska s Mjanmarskom/Barmou vykazuje rozdiel v cene o 85 %. Pri porovnávaní cien dovozu z Indie s Kambodžou je cenový rozdiel 72 %. Aj to potvrdzuje už uvedený záver, že nižšie ceny umožnili Mjanmarsku/Barme a Kambodži počas obdobia prešetrovania rapídne rozšíriť svoj vývoz do Únie.

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Únia

                                 667,3

                                 649,5

                                 693,3

                                 728,3

                                 711,5

                                 Kambodža

                                 588,4

                                 512,8

                                 562,6

                                 547,4

                                 552,2

                                 Mjanmarsko/Barma

                                 420,0

                                 366,5

                                 414,7

                                 410,1

                                 405,4

                                 Thajsko

                                 946,7

                                 863,5

                                 896,8

                                 825,7

                                 751,1

                                 India

                                 925,7

                                 1 054,1

                                 1 061,0

                                 893,0

                                 949,2

                                 Pakistan

                                 924,3

                                 999,7

                                 996,0

                                 846,3

                                 926,3

                                    Zdroj: Eurostat a vyplnené dotazníky

               4.2.2.   Štrukturálne ťažkosti v talianskom odvetví výroby ryže

                     (69)

                     Kambodžský zväz ryžového priemyslu vo svojom podaní po začatí ochranného prešetrovania tvrdil, že ťažkosti v talianskom odvetví výroby ryže sú vo všeobecnosti horšie ako v ostatných častiach Únie, a preto sa nemôžu pripisovať len zvýšeniu dovozu.

                     (70)

                     Vyplnené dotazníky a overovanie naozaj preukázali, že situácia výrobného odvetvia Únie je horšia v Taliansku než v Španielsku. Čiastočne je to v dôsledku skutočnosti, že španielsky trh s ryžou je organizovaný odlišne a je preto odolnejší, pokiaľ ide o ponuku a dopyt, ako aj z hľadiska tvorby cien. Komisia však vykonala celoúniové prešetrovanie, pri ktorom vychádzala zo situácie celého výrobného odvetvia Únie a z reprezentatívnej vzorky. Z prešetrovania vyplynulo – ako už bolo vysvetlené –, že výrobné odvetvie Únie celkovo naráža na ťažkosti.

               4.2.3.   Dovoz nelúpanej ryže z Guyany

                     (71)

                     Zainteresované strany takisto tvrdili, že k závažným ťažkostiam prispel nárast dovozu ryže z Guyany. Ryža dovážaná z Guyany nie je bielená (ide o tzv. nelúpanú ryžu), a preto nepatrí do rozsahu prešetrovania, ani nie je zahrnutá do uvedenej dovoznej štatistiky a nie je pre túto otázku relevantná.

               4.2.4.   Vývoz realizovaný výrobným odvetvím Únie

                     (72)

                     Kambodžská vláda uviedla, že jedným z aspektov, ktoré sa prehliadali pri stanovovaní príčinnej súvislosti, je orientácia výrobného odvetvia Únie na vývoz. Toto tvrdenie však nebolo podložené a hoci sa vývoz počas obdobia prešetrovania naozaj zvýšil z 3 % celkovej výroby na 7 % celkovej výroby, predstavuje veľmi malú časť výroby v Únii. Nárast vývozu je okrem toho oveľa nižší (+ 11 000 ton) ako nárast dovozu z Kambodže a Mjanmarska/Barmy (+ 147 000 ton).

               4.2.5.   Pokles výroby ryže indica je dôsledkom zvýšenia výroby ryže japonica.

                     (73)

                     Kambodžská vláda takisto tvrdila, že výroba ryže indica v Únii nie je ovplyvnená dovozom, ale podlieha jednoduchej periodickej zmene z ryže indica na ryžu japonica z rozhodnutia pestovateľov Únie.

                     (74)

                     Je pravda, že pestovatelia môžu presunúť výrobu z ryže indica na ryžu japonica. Takáto zmena sa však zakladá na posúdení ekonomickej situácie vrátane dopytu a trhovej ceny. V tomto kontexte prešetrovanie potvrdilo, že tvárou v tvár väčšej konkurencii dovážanej ryže indica s nízkymi cenami niektorí pestovatelia skutočne nemali žiadnu inú možnosť, len presunúť výrobu na ryžu japonica. Nejde preto ani o periodickú zmenu, ani o zámernú voľbu, ale o sebaobranu. Zo strednodobého hľadiska to však nie je reálna možnosť, keďže zmena výroby z ryže indica na ryžu japonica zasa spôsobila nadmernú ponuku ryže japonica na trhu a tlak na jej cenu. Poľnohospodári sa preto celkovo nachádzajú v ťažkej situácii.

                     (75)

                     Relevantnosť uvedeného argumentu je však obmedzená, keďže výrobné odvetvie Únie pozostáva z mlynov spracovávajúcich ryžu a nie pestovateľov, ktorí sú dodávateľmi suroviny.

               4.2.6.   Záver o príčinných súvislostiach

                     (76)

                     Komisia stanovila príčinnú súvislosť medzi závažnými ťažkosťami, ktoré utrpelo výrobné odvetvie Únie, a dovozom z Kambodže a Mjanmarska/Barmy. Komisia takisto identifikovala faktory, ktoré prispeli k týmto ťažkostiam. Čiastočne ide o dovoz z tretích krajín a dovoz nelúpanej ryže z Guyany. Nepotvrdilo sa však, že by tieto faktory zmierňovali príčinnú súvislosť, ani v prípade, že sa uváži ich možný kombinovaný účinok. Zdá sa teda, že žiaden z uvedených faktorov, ktoré vplývajú na situáciu výrobného odvetvia Únie, neoslabuje súvislosť medzi objemom dovozu a kambodžskými a mjanmarskými/barmskými cenami a závažnými ťažkosťami, ktoré utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               5.   ZÁVER A PRIJATIE OPATRENÍ

                     (77)

                     Dospelo sa k záveru, že ryža indica z Kambodže a Mjanmarska/Barmy sa dováža v objemoch a za ceny, ktoré spôsobujú závažné ťažkosti výrobnému odvetviu Únie a v dôsledku toho sú ochranné opatrenia oprávnené.

                     (78)

                     Preto by sa v súlade s článkom 22 ods. 1 nariadenia o VSP mali znovu zaviesť clá uplatňované podľa Spoločného colného sadzobníka vo výške 175 EUR za tonu.

                     (79)

                     Podľa článku 28 nariadenia o VSP by sa ochranné opatrenia mali znova zaviesť, pokiaľ je to potrebné na zvládnutie zhoršenia hospodárskej a finančnej situácie mlynov v Únii. Obdobie opätovného zavedenia by nemalo byť dlhšie ako tri roky, pokiaľ sa nepredĺži za riadne opodstatnených okolností.

                     (80)

                     Komisia sa domnieva, že v tomto prípade by sa mali opatrenia zaviesť na obdobie troch rokov s cieľom umožniť výrobnému odvetviu Únie, aby sa plne zotavilo z účinkov dovozu z Kambodže a Mjanmarska/Barmy.

                     (81)

                     Komisia však zastáva názor, že ochranné opatrenia by sa počas tohto obdobia mali postupne liberalizovať z ďalej uvádzaných dôvodov.

                     (82)

                     Hlavným cieľom nariadenia o VSP je pomôcť rozvojovým krajinám v ich snahe znížiť chudobu a podporovať dobrú správu vecí verejných a trvalo udržateľný rozvoj tak, že im prostredníctvom medzinárodného obchodu pomôže vytvoriť najmä pracovné miesta a dodatočné príjmy a pomôže pri industrializácii. Osobitným opatrením „Všetko okrem zbraní“ (ďalej len „EBA“, z angl. Everything But Arms), ako je stanovené v nariadení o VSP, sa najchudobnejším a najslabším krajinám sveta pomáha využívať obchodné príležitosti. Tieto krajiny majú do značnej miery podobný hospodársky profil. V dôsledku nízkej a nediverzifikovanej vývoznej základne sú zraniteľné, a preto využívajú určitú ochranu na základe nariadenia o VSP, napríklad výnimku z odstupňovania výrobkov a z uplatňovania automatických ochranných opatrení.

                     (83)

                     Komisia preto zohľadnila, že v zásade je pre zvýhodnené krajiny podľa opatrenia EBA oprávnené postupné znižovanie sadzby cla počas obdobia troch rokov, ako sa uvádza ďalej.

                     (84)

                     Postupné znižovanie by takisto postačovalo na zvládnutie zhoršenia hospodárskej a/alebo finančnej situácie mlynov v Únii. Na druhej strane Kambodža a Mjanmarsko/Barma by nečelili clám v plnom rozsahu počas celých troch rokov, čo sťaží vývoz, ale postupne by mohli do Únie vyvážať viac ryže indica.

                     (85)

                     Preto sa počíta s opätovným zavedením cla na obdobie troch rokov, konkrétne:

                                 1. rok

                                 2. rok

                                 3. rok

                                 Clo (EUR/tona)

                                 175

                                 150

                                 125

                     (86)

                     V súčasnosti uplatňovaná sadzba cla podľa Spoločného colného sadzobníka vo výške 175 EUR za tonu sa v súlade s článkom 180 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 (9) môže upravovať smerom nadol. Preto ak by (v dôsledku týchto úprav) boli clá uplatňované podľa Spoločného colného sadzobníka nižšie ako clá uvedené v odôvodnení (85), tieto clá by sa mali zosúladiť tak, aby nepresahovali clo uplatňované podľa Spoločného colného sadzobníka v žiadnom momente počas obdobia, na ktoré sa opatrenia ukladajú. Uplatniteľné ochranné opatrenia musia mať preto hodnotu, ktorá bude nižšia spomedzi upravených ciel a uplatniteľného cla uvedeného v odôvodnení (85).

                     (87)

                     S cieľom poskytnúť právnu istotu dovozcom dotknutých výrobkov rôzne zainteresované strany požiadali, aby sa uvedené opatrenia nevzťahovali na výrobky, ktoré sú už v preprave na ceste do Únie. V súlade so súčasnou praxou v oblasti ochranných opatrení sa Komisia domnieva, že takáto doložka pre tovar v preprave je v tomto prípade oprávnená a uvedené podnety boli preto prijaté.

                     (88)

                     Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru pre všeobecné preferencie uvedenom v článku 39 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 978/2012,

               PRIJALA TOTO NARIADENIE:

            Článok 1

               1.   Na dovoz ryže indica s pôvodom v Kambodži a Mjanmarsku/Barme, ktorá v súčasnosti patrí pod číselné znaky KN 1006 30 27, 1006 30 48, 1006 30 67 a 1006 30 98, sa dočasne opätovne zavádzajú clá podľa Spoločného colného sadzobníka.

               2.   Uplatniteľné clo na tonu výrobku opísaného v odseku 1 je 175 EUR v prvom roku, 150 EUR v druhom roku a 125 EUR v treťom roku od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

               3.   Ak Komisia v súlade s článkom 180 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 upraví clo podľa Spoločného colného sadzobníka, clo uvedené v odseku 2 by sa malo stanoviť na úrovni nižšej spomedzi upraveného cla podľa Spoločného colného sadzobníka a cla uvedeného v odseku 2.

            Článok 2
            Dovoz výrobkov uvedených v článku 1, ktoré sú už v preprave na ceste do Únie v deň nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia, nepodlieha clu uvedenému v článku 1 ods. 2, pod podmienkou, že miesto určenia takýchto výrobkov sa nemôže zmeniť.

            Článok 3
            Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

            Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
            V Bruseli 16. januára 2019

                  Za Komisiu

                  predseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Ú. v. EÚ L 303, 31.10.2012, s. 1.

            (2)  Ú. v. EÚ C 100, 16.3.2018, s. 30.

            (3)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1083/2013 z 28. augusta 2013, ktorým sa stanovujú pravidlá týkajúce sa postupu dočasného zrušenia colných preferencií a prijatia všeobecných ochranných opatrení na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 978/2012, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií (Ú. v. EÚ L 293, 5.11.2013, s. 16).

            (4)  Dotazníky sa zaslali týmto pestovateľom, v priestoroch ktorých sa uskutočnilo aj overovanie na mieste: Laguna de Santaolalla S.L., Španielsko, Vercellino Flavio e Paolo S.S., Taliansko, Coppo e Garrione Societa' Agricola S.S., Taliansko, Maro Giovanni, Paolo e Pietro, Taliansko, Locatelli Francesco, Taliansko.

            (5)  Išlo o tieto zainteresované strany: Haudecoeur, Amru Rice, vládu Kambodže a Mjanmarský zväz ryžového priemyslu (Myanmar Rice Federation).

            (6)  Údaje sú verejne dostupné na webovej stránke Europa: https://ec.europa.eu/agriculture/cereals/trade_en.

            (7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/825 z 30. mája 2018, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/1036 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie, a nariadenie (EÚ) 2016/1037 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (Ú. v. EÚ L 143, 7.6.2018, s. 1).

            (8)  Tieto ceny nezahŕňajú náklady po dovoze ani náklady na dopravu.

            (9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671).


title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/344 z 28. februára 2019 o neobnovení schválenia účinnej látky etoprofos v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zmene prílohy k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011 (Text s významom pre EHP)

text:
                  1.3.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 62/7

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2019/344
         z 28. februára 2019
         o neobnovení schválenia účinnej látky etoprofos v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zmene prílohy k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011
         (Text s významom pre EHP)
         EURÓPSKA KOMISIA,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
         so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zrušení smerníc Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a najmä na jeho článok 20 ods. 1 a článok 78 ods. 2,
         keďže:

                     (1)

                     Smernicou Komisie 2007/52/ES (2) sa etoprofos zaradil ako účinná látka do prílohy I k smernici Rady 91/414/EHS (3).

                     (2)

                     Účinné látky zaradené do prílohy I k smernici 91/414/EHS sa považujú za schválené podľa nariadenia (ES) č. 1107/2009 a uvádzajú sa v časti A prílohy k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011 (4).

                     (3)

                     Platnosť schválenia účinnej látky etoprofos v zmysle časti A prílohy k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 540/2011 uplynie 31. júla 2019.

                     (4)

                     Žiadosť o obnovenie schválenia etoprofosu bola predložená v súlade s článkom 1 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 844/2012 (5) v lehote stanovenej v uvedenom článku.

                     (5)

                     Žiadateľ predložil doplňujúcu dokumentáciu, ktorá sa vyžaduje podľa článku 6 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 844/2012. Spravodajský členský štát skonštatoval, že žiadosť je úplná.

                     (6)

                     Spravodajský členský štát vypracoval hodnotiacu správu o obnovení schválenia na základe konzultácie so spoluspravodajským členským štátom a 15. februára 2017 ju predložil Európskemu úradu pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) a Komisii.

                     (7)

                     Úrad postúpil hodnotiacu správu o obnovení schválenia žiadateľovi a členským štátom na pripomienkovanie a prijaté pripomienky postúpil Komisii. Úrad takisto sprístupnil doplňujúcu súhrnnú dokumentáciu verejnosti.

                     (8)

                     Úrad oznámil 18. mája 2018 Komisii svoj záver (6) o tom, či možno očakávať, že etoprofos spĺňa kritériá schválenia stanovené v článku 4 nariadenia (ES) č. 1107/2009.

                     (9)

                     Úrad zistil určité možné riziká. Predovšetkým nebolo možné dospieť k záveru o genotoxickom potenciáli etoprofosu, a preto nebolo možné stanoviť referenčné hodnoty z hľadiska zdravia. Preto nebolo možné uskutočniť posúdenie spotrebiteľských a nepotravinových rizík. Okrem toho sa zistilo vysoké akútne riziko pre vtáky a vysoké riziko pre necieľové pôdne článkonožce a pôdne organizmy z používania etoprofosu. Úrad ďalej dospel k záveru, že nebolo možné dokončiť posúdenie rizika v niekoľkých oblastiach vrátane posúdenia vplyvu na zdravie spotrebiteľov z hľadiska rezíduí v potravinách rastlinného a živočíšneho pôvodu, posúdenia vývojovej neurotoxicity, posúdenia expozície podzemných vôd, dlhodobého rizika pre vtáky, posúdenia sekundárnej otravy vtákov a cicavcov, rizika pre pôdne organizmy vyplývajúceho z expozície účinkom metabolitov etoprofosu a rizika pre dážďovky. Napokon úrad dospel k záveru, že nebolo možné posúdiť, či etoprofos môže narúšať činnosť endokrinného systému.

                     (10)

                     Komisia vyzvala žiadateľa, aby predložil svoje pripomienky k záveru úradu, a v súlade s článkom 14 ods. 1 tretím pododsekom vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 844/2012 aj k návrhu správy o obnovení. Žiadateľ predložil svoje pripomienky, ktoré boli dôkladne preskúmané.

                     (11)

                     Napriek argumentom, ktoré žiadateľ predložil, však nebolo možné vyvrátiť obavy týkajúce sa danej účinnej látky.

                     (12)

                     Preto sa v prípade jedného alebo viacerých reprezentatívnych použití minimálne jedného prípravku na ochranu rastlín s obsahom etoprofosu nedospelo k záveru, že kritériá schválenia uvedené v článku 4 nariadenia (ES) č. 1107/2009 sú splnené. Preto je vhodné neobnoviť schválenie účinnej látky etoprofos v súlade s článkom 20 ods. 1 písm. b) uvedeného nariadenia.

                     (13)

                     Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 540/2011 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

                     (14)

                     Členským štátom by sa mal poskytnúť dostatočný čas na zrušenie autorizácií prípravkov na ochranu rastlín s obsahom etoprofosu.

                     (15)

                     Ak členské štáty v súlade s článkom 46 nariadenia (ES) č. 1107/2009 udelia dobu odkladu, pokiaľ ide o prípravky na ochranu rastlín s obsahom etoprofosu, toto obdobie by malo uplynúť najneskôr 21. marca 2020.

                     (16)

                     Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2018/917 (7) sa predĺžila platnosť schválenia etoprofosu do 31. júla 2019, aby sa postup obnovenia mohol dokončiť pred uplynutím platnosti schválenia uvedenej látky. Vzhľadom na to, že rozhodnutie o neobnovení schválenia sa prijíma pred uvedeným predĺženým dátumom uplynutia platnosti, by sa však toto nariadenie malo začať uplatňovať čo najskôr.

                     (17)

                     Toto nariadenie nebráni predloženiu ďalšej žiadosti o schválenie etoprofosu v súlade s článkom 7 nariadenia (ES) č. 1107/2009.

                     (18)

                     Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,

               PRIJALA TOTO NARIADENIE:

            Článok 1
            Neobnovenie schválenia účinnej látky
            Schválenie účinnej látky etoprofos sa neobnovuje.

            Článok 2
            Zmena vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 540/2011
            V časti A prílohy k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 540/2011 sa vypúšťa riadok 155 týkajúci sa etoprofosu.

            Článok 3
            Prechodné opatrenia
            Členské štáty zrušia autorizácie prípravkov na ochranu rastlín s obsahom účinnej látky etoprofos najneskôr do 21. septembra 2019.

            Článok 4
            Doba odkladu
            Akákoľvek doba odkladu, ktorú členské štáty poskytnú v súlade s článkom 46 nariadenia (ES) č. 1107/2009, musí byť čo najkratšia a musí uplynúť najneskôr 21. marca 2020.

            Článok 5
            Nadobudnutie účinnosti
            Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

            Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
            V Bruseli 28. februára 2019

                  Za Komisiu

                  predseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 1.

            (2)  Smernica Komisie 2007/52/ES zo 16. augusta 2007, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/414/EHS s cieľom zahrnúť etoprofos, pirimifos-metyl a fipronil do zoznamu účinných látok (Ú. v. EÚ L 214, 17.8.2007, s. 3).

            (3)  Smernica Rady 91/414/EHS z 15. júla 1991 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (Ú. v. ES L 230, 19.8.1991, s. 1).

            (4)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 540/2011 z 25. mája 2011, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokiaľ ide o zoznam schválených účinných látok (Ú. v. EÚ L 153, 11.6.2011, s. 1).

            (5)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 844/2012 z 18. septembra 2012, ktorým sa stanovujú ustanovenia potrebné na vykonávanie postupu obnovenia účinných látok podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (Ú. v. EÚ L 252, 19.9.2012, s. 26).

            (6)  EFSA (Európsky úrad pre bezpečnosť potravín), 2018. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance ethoprophos (Záver z partnerského preskúmania účinnej látky etoprofos z hľadiska hodnotenia rizika pesticídov). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2018) 16(10):5290, 34 s doi:10.2903/j.efsa.2018.5290. K dispozícii online: www.efsa.europa.eu.

            (7)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/917 z 27. júna 2018, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 540/2011, pokiaľ ide o predĺženie období schválenia účinných látok alfa-cypermetrín, beflubutamid, benalaxyl, bentiavalikarb, bifenazát, boskalid, bromoxynil, kaptán, karvón, chlórprofám, cyazofamid, desmedifám, dimetoát, dimetomorf, dikvát, etefón, etoprofos, etoxazol, famoxadón, fenamidón, fenamifos, flumioxazín, fluoxastrobín, folpet, foramsulfurón, formetanát, Gliocladium catenulatum kmeň: J1446, izoxaflutol, metalaxyl--M, metiokarb, metoxyfenozid, metribuzín, milbemektín, oxasulfurón, Paecilomyces lilacinus kmeň 251, fénmedifám, fosmet, pirimifos-metyl, propamokarb, protiokonazol, pymetrozín a S--metolachlór (Ú. v. EÚ L 163, 28.6.2018, s. 13).


title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/695 z 26. apríla 2019, ktorým sa schvaľuje podstatná zmena špecifikácie názvu zapísaného do registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [„Gönci kajszibarack“ (CHZO)]

text:
                  6.5.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 118/9

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2019/695
         z 26. apríla 2019,
         ktorým sa schvaľuje podstatná zmena špecifikácie názvu zapísaného do registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [„Gönci kajszibarack“ (CHZO)]
         EURÓPSKA KOMISIA,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
         so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (1), a najmä na jeho článok 52 ods. 2,
         keďže:

                     (1)

                     V súlade s článkom 53 ods. 1 prvým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 Komisia preskúmala žiadosť Maďarska o schválenie zmeny špecifikácie chráneného zemepisného označenia „Gönci kajszibarack“ zapísaného do registra na základe vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 484/2011 (2). Táto zmena zahŕňa zmenu názvu „Gönci kajszibarack“ na „Gönci kajszibarack“/„Gönci kajszi“.

                     (2)

                     Vzhľadom na to, že nejde o nepodstatnú zmenu v zmysle článku 53 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, Komisia danú žiadosť o zmenu uverejnila v zmysle článku 50 ods. 2 písm. a) uvedeného nariadenia v Úradnom vestníku Európskej únie (3).

                     (3)

                     Vzhľadom na to, že Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 51 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, zmena špecifikácie by sa mala schváliť,

               PRIJALA TOTO NARIADENIE:

            Článok 1
            Zmena špecifikácie uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie týkajúca sa názvu „Gönci kajszibarack“ (CHZO) sa schvaľuje.

            Článok 2
            Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

            Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
            V Bruseli 26. apríla 2019

                  Za Komisiu

                  v mene predsedu

               Phil HOGAN

                  člen Komisie

            (1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

            (2)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 484/2011 z 18. mája 2011, ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Gönci kajszibarack (CHZO)] (Ú. v. EÚ L 133, 20.5.2011, s. 4).

            (3)  Ú. v. EÚ C 459, 20.12.2018, s. 24.