title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 343/2014 z  2. apríla 2014 , ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

text:
               3.4.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 100/10

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 343/2014
   z 2. apríla 2014,
   ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),
   so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,
   keďže:

               (1)

               Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

               (2)

               Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.
   Článok 2
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 2. apríla 2014

            Za Komisiu

            v mene predsedu

         Jerzy PLEWA

            generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

      (1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PRÍLOHA
      Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

                  (EUR/100kg)

                  Číselný znak KN

                  Kód tretej krajiny (1)

                  Paušálna dovozná hodnota

                  0702 00 00

                  MA

                  57,3

                  TN

                  105,1

                  TR

                  88,4

                  ZZ

                  83,6

                  0707 00 05

                  EG

                  170,1

                  MA

                  39,8

                  TR

                  129,4

                  ZZ

                  113,1

                  0709 91 00

                  TN

                  118,0

                  ZZ

                  118,0

                  0709 93 10

                  MA

                  66,1

                  TR

                  122,7

                  ZZ

                  94,4

                  0805 10 20

                  EG

                  48,2

                  IL

                  67,2

                  MA

                  49,0

                  TN

                  52,5

                  TR

                  61,8

                  ZA

                  60,4

                  ZZ

                  56,5

                  0805 50 10

                  TR

                  64,4

                  ZZ

                  64,4

                  0808 10 80

                  AR

                  90,3

                  BR

                  90,6

                  CL

                  101,5

                  CN

                  84,5

                  EG

                  89,4

                  MK

                  30,8

                  US

                  191,2

                  ZZ

                  96,9

                  0808 30 90

                  AR

                  108,3

                  CL

                  169,7

                  US

                  211,1

                  ZA

                  96,2

                  ZZ

                  146,3

         (1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.


title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1193 z 20. júla 2015, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

text:
               21.7.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 193/128

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/1193
   z 20. júla 2015,
   ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
   so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,
   keďže:

               (1)

               Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

               (2)

               Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.
   Článok 2
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 20. júla 2015

            Za Komisiu

            v mene predsedu

         Jerzy PLEWA

            generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

      (1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PRÍLOHA

         Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Číselný znak KN

                  Kód tretej krajiny (1)

                  Paušálna dovozná hodnota

                  0702 00 00

                  AL

                  29,8

                  MA

                  177,7

                  MK

                  48,3

                  ZZ

                  85,3

                  0707 00 05

                  TR

                  137,2

                  ZZ

                  137,2

                  0709 93 10

                  AR

                  73,3

                  TR

                  119,4

                  ZZ

                  96,4

                  0805 50 10

                  AR

                  132,5

                  LB

                  87,7

                  TR

                  109,0

                  UY

                  138,8

                  ZA

                  137,4

                  ZZ

                  121,1

                  0808 10 80

                  AR

                  95,4

                  BR

                  102,7

                  CH

                  142,8

                  CL

                  134,5

                  NZ

                  151,4

                  US

                  151,6

                  UY

                  155,7

                  ZA

                  121,0

                  ZZ

                  131,9

                  0808 30 90

                  AR

                  98,8

                  CL

                  140,6

                  NZ

                  307,3

                  ZA

                  121,5

                  ZZ

                  167,1

                  0809 10 00

                  TR

                  244,6

                  ZZ

                  244,6

                  0809 29 00

                  CA

                  1 187,7

                  TR

                  229,1

                  ZZ

                  708,4

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  TR

                  142,5

                  ZZ

                  142,5

                  0809 40 05

                  BA

                  77,4

                  IL

                  133,1

                  ZZ

                  105,3

         (1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (EÚ) č. 1106/2012 z 27. novembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o štatistike Spoločenstva o zahraničnom obchode s nečlenskými krajinami, pokiaľ ide o aktualizáciu nomenklatúry krajín a území (Ú. v. EÚ L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.


title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 500/2011 z  20. mája 2011 , ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

text:
               21.5.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 134/20

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 500/2011
   z 20. mája 2011,
   ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),
   so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2007 z 21. decembra 2007, ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v sektore ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 138 ods. 1,
   keďže:
   Nariadením (ES) č. 1580/2007 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanoví paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XV k uvedenému nariadeniu,
   PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 138 nariadenia (ES) č. 1580/2007 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.
   Článok 2
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť 21. mája 2011.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 20. mája 2011

            Za Komisiu v mene predsedu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

      (1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 350, 31.12.2007, s. 1.

      PRÍLOHA
      Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Číselný znak KN

                  Kód tretej krajiny (1)

                  Paušálna dovozná hodnota

                  0702 00 00

                  JO

                  50,2

                  MA

                  40,8

                  TN

                  91,1

                  TR

                  89,8

                  ZZ

                  68,0

                  0707 00 05

                  TR

                  108,9

                  ZZ

                  108,9

                  0709 90 70

                  MA

                  86,8

                  TR

                  120,8

                  ZZ

                  103,8

                  0709 90 80

                  EC

                  23,2

                  ZZ

                  23,2

                  0805 10 20

                  EG

                  56,8

                  IL

                  59,0

                  MA

                  49,2

                  TR

                  74,4

                  ZZ

                  59,9

                  0805 50 10

                  AR

                  72,2

                  TR

                  76,7

                  ZA

                  112,0

                  ZZ

                  87,0

                  0808 10 80

                  AR

                  113,9

                  BR

                  76,6

                  CA

                  108,5

                  CL

                  82,7

                  CN

                  108,5

                  CR

                  69,1

                  NZ

                  106,2

                  US

                  125,9

                  UY

                  60,0

                  ZA

                  85,3

                  ZZ

                  93,7

         (1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.


title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/724 z 24. apríla 2017, ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobkov z nekonečného skleneného vlákna s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

text:
               25.4.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 107/4

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/724
   z 24. apríla 2017,
   ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobkov z nekonečného skleneného vlákna s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 2,
   keďže:
   1.   POSTUP

   1.1.   Platné opatrenia

               (1)

               Vykonávacím nariadením Rady (EÚ) č. 248/2011 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobkov z nekonečného skleneného vlákna s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“). Clo stanovené na základe úrovne odstránenia ujmy bolo v rozpätí od 7,3 % do 13,8 %.

               (2)

               Komisia po antisubvenčnom prešetrovaní a čiastočnom priebežnom revíznom prešetrovaní antidumpingových opatrení zmenila vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 1379/2014 (3) pôvodné antidumpingové clo na sadzby v rozpätí od 0 % do 19,9 % a uložila doplnkové vyrovnávacie clo v rozpätí od 4,9 % do 10,3 %.

               (3)

               Výsledné kombinované vyrovnávacie a antidumpingové opatrenia vo forme valorických ciel sa teda pohybovali v rozpätí od 4,9 % do 30,2 %.

         1.2.   Žiadosť o revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti

               (4)

               V nadväznosti na uverejnenie oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti platných antidumpingových opatrení Komisia dostala žiadosť o začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti týchto opatrení podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.

               (5)

               Žiadosť podalo 14. decembra 2015 Európske združenie výrobcov sklenených vlákien (ďalej aj „APFE“) v mene výrobcov predstavujúcich viac ako 25 % celkovej výroby určitých výrobkov z nekonečného skleného vlákna v Únii.

               (6)

               Žiadosť sa odôvodňuje tým, že uplynutie platnosti antidumpingových opatrení by pravdepodobne malo za následok pokračovanie dumpingu a opätovný výskyt ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

         1.3.   Začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti

               (7)

               Keďže Komisia stanovila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie revízneho prešetrovania, začala 15. marca 2016 revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti (4) podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.

         1.4.   Zainteresované strany

               (8)

               V oznámení o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti Komisia vyzvala zainteresované strany na účasť na prešetrovaní. Komisia okrem toho výslovne informovala združenie APFE, ďalších známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov a orgány ČĽR, známych dovozcov, dodávateľov a používateľov, obchodníkov, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich to týka, o začatí prešetrovania a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.

               (9)

               V oznámení o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti Komisia uviedla, že zamýšľa použiť Turecko ako tretiu krajinu s trhovým hospodárstvom (ďalej len „analogická krajina“) v zmysle článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia. Komisia takisto uviedla, že na základe informácii, ktoré má k dispozícii, sa môžu ďalší výrobcovia z krajín s trhovým hospodárstvom nachádzať okrem iného v Egypte, Malajzii a na Taiwane.

               (10)

               Komisia zaslala oznámenia orgánom v Egypte, Japonsku, Malajzii, na Taiwane, v Turecku a v Spojených štátoch amerických, pričom ich informovala o začatí prešetrovania a požiadala o informácie o výrobe a predaji určitých výrobkov z nekonečného skleneného vlákna v týchto krajinách. Všetkým známym výrobcom sa zaslali listy so žiadosťou o spoluprácu na revíznom prešetrovaní a s pripojeným dotazníkom.

               (11)

               Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu revízneho prešetrovania a požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

         1.5.   Výber vzorky

               (12)

               V oznámení o začatí revízneho prešetrovania Komisia uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vytvoriť vzorku zainteresovaných strán.

         Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR

               (13)

               S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala všetkých známych vyvážajúcich výrobcov a združenie v ČĽR o poskytnutie informácií uvedených v oznámení o začatí revízneho prešetrovania. Komisia okrem toho požiadala orgány ČĽR, aby identifikovali a/alebo kontaktovali prípadných iných vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli mať záujem o účasť na prešetrovaní.

               (14)

               Požadované informácie poskytlo päť vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorí súhlasili so zaradením do vzorky. V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia Komisia pôvodne navrhla vzorku troch vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho objemu vývozu do Únie, ktorý možno v rámci dostupného času primerane prešetriť.

               (15)

               V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa výber vzorky konzultoval so všetkými známymi dotknutými vyvážajúcimi výrobcami a orgánmi ČĽR. Neboli predložené žiadne pripomienky.

               (16)

               Krátko po doručení dotazníka najväčšia z troch spoločností zaradených do vzorky odstúpila od spolupráce. Komisia ju nahradila nasledujúcim najväčším vyvážajúcim výrobcom v poradí na základe objemu vývozu.

         Výber vzorky výrobcov z Únie

               (17)

               Komisia v oznámení o začatí revízneho prešetrovania uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku na základe najväčších reprezentatívnych objemov predaja podobného výrobku na trhu Únie.

               (18)

               Táto vzorka pozostávala z troch skupín spoločností s výrobnými závodmi nachádzajúcimi sa v Belgicku, vo Francúzsku, v Taliansku a na Slovensku, ktoré predstavujú približne 74 % celkového predaja na trhu Únie. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa vyjadrili k predbežnej vzorke. Neboli doručené žiadne pripomienky. Komisia preto dospela k záveru, že vzorka je reprezentatívna pre výrobné odvetvie Únie.

         Výber vzorky dovozcov

               (19)

               S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí revízneho prešetrovania.

               (20)

               Osem dovozcov poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku troch dovozcov na základe najväčšieho objemu dovozu do Únie. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa výber vzorky konzultoval so všetkými dotknutými známymi dovozcami. Neboli predložené žiadne pripomienky.

         1.6.   Vyplnené dotazníky

               (21)

               Komisia zaslala dotazníky všetkým trom výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, trom dovozcom zaradeným do vzorky, vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky a známym vyvážajúcim výrobcom v Egypte, Japonsku, Malajzii, na Taiwane, v Turecku a Spojených štátoch amerických.

               (22)

               Vyplnené dotazníky boli doručené od troch výrobcov z Únie, dvoch dovozcov a troch výrobcov v Japonsku, Malajzii a na Taiwane. Žiadny z čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky nepredložil vyplnený dotazník.

               (23)

               Komisia zaslala dotazníky aj 64 známym používateľom a dostala 19 vyplnených dotazníkov.

         1.7.   Overovania na mieste

               (24)

               Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely tohto prešetrovania. Overovania na mieste podľa článku 16 základného nariadenia sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností:

                           a)

                           Výrobcovia z Únie:

                                       —

                                       3B Fibreglass SPRL, Belgicko,

                                       —

                                       European Owens Corning Fibreglass SPRL, Belgicko,

                                       —

                                       Johns Manville Slovakia a. s., Slovensko.

                           b)

                           Vyvážajúci výrobca v analogickej krajine:

                                       —

                                       Nippon Electric Glass Co., Ltd., Japonsko.

         1.8.   Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie

               (25)

               Prešetrovanie pravdepodobnosti pokračovania dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2015 do 31. decembra 2015 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“).

               (26)

               Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2012 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

         2.   DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

   2.1.   Dotknutý výrobok

               (27)

               Dotknutý výrobok je striž zo skleneného vlákna s dĺžkou nepresahujúcou 50 mm; pramene zo skleneného vlákna s výnimkou prameňov zo skleneného vlákna, ktoré sú ošetrené impregnáciou a poťahovaním a majú stratu žiarom viac ako 3 % (ako je stanovené v norme ISO 1887); a rohože vyrobené zo skleneného vlákna okrem rohoží zo sklenenej vlny, ktoré v súčasnosti patria pod číselné znaky KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) a 7019 31 00, s pôvodom v ČĽR.

               (28)

               Dotknutý výrobok je surovina, ktorá sa najčastejšie používa na vystuženie termoplastických a teplom tvrditeľných živíc v odvetví kompozitných materiálov. Výsledné kompozitné materiály (materiály vystužené skleneným vláknom) nachádzajú použitie v mnohých odvetviach: doprave (v automobilovej, námornej, leteckej, vojenskej), elektrotechnickom priemysle, odvetví veternej energie, odvetví výstavby a stavebníctva, odvetví výroby nádrží/potrubí, odvetví spotrebného tovaru atď.

         2.2.   Podobný výrobok

               (29)

               Pri prešetrovaní sa zistilo, že rovnaké základné fyzické, chemické a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia majú tieto výrobky:

                           a)

                           dotknutý výrobok;

                           b)

                           výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu Japonska, ktoré slúžilo ako analogická krajina, a

                           c)

                           výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie.

               (30)

               Komisia preto rozhodla, že uvedené výrobky sú podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

         3.   DUMPING

   3.1.   Pravdepodobnosť opätovného výskytu alebo pokračovania dumpingu

               (31)

               V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia Komisia skúmala, či v súčasnosti dochádza k dumpingu a či je pravdepodobné, že by pri prípadnom uplynutí platnosti platných opatrení na dovoz z ČĽR došlo k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu.

         3.1.1.   Normálna hodnota a analogická krajina

               (32)

               Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota určila na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty v tretej krajine s trhovým hospodárstvom. Komisia musela na tento účel vybrať analogickú krajinu.

               (33)

               Komisia požiadala známych vyvážajúcich výrobcov podobného výrobku v Egypte, Japonsku, Malajzii, na Taiwane, v Turecku a Spojených štátoch amerických o poskytnutie informácií prostredníctvom vyplnenia dotazníka týkajúceho sa analogickej krajiny a dostala odpovede od troch výrobcov z Japonska, Malajzie a Turecka (5).

               (34)

               V nadväznosti na uverejnenie oznámenia o začatí revízneho prešetrovania predložilo APFE pripomienky na podporu Turecka ako analogickej krajiny.

               (35)

               V pôvodnom prešetrovaní v roku 2011 Komisia použila Turecko ako analogickú krajinu na účely stanovenia normálnej hodnoty vzhľadom na ČĽR. V pôvodnom prešetrovaní bola Komisii doručená len jedna odpoveď z Turecka.

               (36)

               Na účely výberu analogickej krajiny Komisia náležite zohľadnila všetky spoľahlivé informácie, ktoré mala v čase výberu k dispozícii, pričom zvažovala okrem iného aspekty ako predaj na domácom trhu, veľkosť trhu a konkurenčné prostredie na domácom trhu.

               (37)

               Predaj japonského výrobcu na domácom trhu na úrovni číselných znakov KN takmer úplne zodpovedal druhom výrobku, ktoré vyváža ČĽR. V prípade Turecka predstavovala úroveň zodpovedajúceho predaja menej ako 50 %. Pokiaľ ide o úroveň zodpovedajúceho predaja vyvážajúceho výrobcu na domácom trhu v Malajzii, bola taká nízka, že Komisia musela vylúčiť Malajziu ako možnú analogickú krajinu.

               (38)

               Komisia usúdila, že japonský trh s podobným výrobkom je približne trikrát väčší než turecký trh. Komisia zistila, že na japonskom trhu so šiestimi známymi miestnymi výrobcami je väčšia konkurencia v porovnaní s len jedným známym výrobcom v Turecku. V Japonsku neboli na podobný výrobok uvalené clá, na rozdiel od Turecka, ktoré voči ČĽR uvalilo clo vo výške 7 %, ako aj antidumpingové a vyrovnávacie clo spolu v rozpätí od 24,5 % do 35,75 %.

               (39)

               Komisia dospela na základe uvedenej úvahy k záveru, že najvhodnejšou analogickou krajinou podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia je Japonsko.

               (40)

               Po výbere Japonska nedostala Komisia žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa výberu analogickej krajiny.

               (41)

               Informácie, ktoré poskytol spolupracujúci výrobca v analogickej krajine, sa v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia použili ako základ na určenie normálnej hodnoty pre ČĽR.

               (42)

               Normálna hodnota sa stanovila na základe cien spolupracujúceho japonského výrobcu na domácom trhu v bežnom obchode.

         3.1.2.   Vývozná cena

               (43)

               Komisia nedostala vyplnený dotazník od žiadneho z vyvážajúcich výrobcov v ČĽR zaradených do vzorky. Komisia v dôsledku tejto nespolupráce informovala podľa článku 18 ods. 1 vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a orgány ČĽR, že ak sa vyvážajúci výrobcovia nepodujmú na dostatočnú spoluprácu, Komisia môže založiť svoje zistenia na dostupných skutočnostiach. Komisia zároveň zdôraznila, že zistenie založené na dostupných skutočnostiach môže byť pre dotknuté strany menej výhodné. Nedostala žiadnu odpoveď. Komisia preto stanovila vývoznú cenu na základe štatistík Eurostatu o dovoze (databáza Comext) na úrovni príslušných číselných znakov KN.

         3.1.3.   Porovnanie

               (44)

               Ak to bolo odôvodnené potrebou zabezpečiť spravodlivé porovnanie, Komisia v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien. Vykonali sa úpravy v rozsahu 0 – 7 % s cieľom zohľadniť náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakládku a pomocné náklady, náklady na úver a balenie.

         3.1.4.   Dumpingové rozpätie

               (45)

               Komisia počas prešetrovania zistila, že kontrolné čísla výrobku požadované v dotazníku Komisie sa nedajú prepojiť s kódmi TARIC. Porovnala preto vývoznú cenu a normálnu hodnotu na základe číselných znakov KN (7019 11 00 v prípade striže, 7019 12 00 v prípade prameňov a 7019 31 00 v prípade rohoží).

               (46)

               Na tomto základe Komisia zistila dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, na úrovni väčšej ako 70 %.

         3.2.   Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení

               (47)

               Ako dôsledok nespolupráce Komisia použila podľa článku 18 ods. 5 základného nariadenia pri určovaní jednotlivých hodnôt informácie poskytnuté v žiadosti o revízne prešetrovanie a informácie z iných nezávislých dostupných zdrojov, ako sú uverejnené cenníky, oficiálne štatistiky dovozu alebo informácie získané od zainteresovaných strán počas prešetrovania a informácie získané počas predchádzajúcich prešetrovaní.

         3.2.1.   Kapacita

               (48)

               S cieľom stanoviť možný vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení Komisia analyzovala dostupné informácie týkajúce sa kapacít, výroby a spotreby výrobkov zo sklenených vlákien na domácom trhu v ČĽR, ako aj vývoz z ČĽR. Zdroj informácií v tejto súvislosti sa obmedzoval hlavne na informácie, ktoré poskytlo združenie APFE (6). Tieto informácie boli založené na štatistikách o obchode (dovoz/vývoz) a obchodných informáciách zhromaždených členmi združenia. Komisia ich overila porovnaním s informáciami z iných nezávislých dostupných zdrojov a nenašla žiadne ďalšie dôkazy. Zainteresované strany nemali námietky proti informáciám, ktoré v súvislosti s kapacitami poskytlo združenie APFE.

               (49)

               Celková výroba sklenených vlákien v ČĽR počas obdobia revízneho prešetrovania prekročila domácu spotrebu o viac ako 700 tisíc ton, z toho približne 90 % bolo vyvezených do iných tretích krajín a približne 10 % do Únie. Táto nadmerná kapacita v ČĽR počas obdobia revízneho prešetrovania bola odhadnutá približne na 150 tisíc ton, čo zodpovedá viac ako 15 % celkovej spotreby v Únii (pozri odôvodnenie 68). V roku 2016 sa podľa odhadov nadmerná kapacita v ČĽR viac ako zdvojnásobila a dosiahla približne 300 tisíc ton, resp. 30 % celkovej spotreby v Únii.

               (50)

               Napriek tejto nadmernej kapacite a predpokladanému spomaleniu rastu domáceho dopytu v roku 2016 čínski výrobcovia skleneného vlákna aj naďalej budovali kapacitu v ČĽR a iných tretích krajinách so zameraním na trh Únie.

               (51)

               Nadmerné kapacity v ČĽR a porovnanie so spotrebou v Únii zvyšujú pravdepodobnosť toho, že dovoz sa v prípade zrušenia antidumpingových opatrení výrazne zvýši.

         3.2.2.   Ceny na trhu Únie

               (52)

               Aby Komisia stanovila možný vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení, analyzovala atraktívnosť trhu Únie z hľadiska cien.

               (53)

               Komisia analyzovala údaje o vývoze z ČĽR na úrovni číselného znaku KN (7) v období revízneho prešetrovania. Sklenené vlákna s najväčším objemom vývozu z ČĽR boli pramene. Trh Únie bol z hľadiska vývozu prameňov druhý najdôležitejší po USA. Hoci sú ceny na celom svete podobné, v Únii boli najvyššie, a to na úrovni 1 USD za kilogram. Na porovnanie pre USA boli na úrovni 0,99 USD a pre Malajziu a Indiu dokonca len 0,85 USD za kilogram (8). Ceny pre Úniu boli najvyššie spomedzi 10 najdôležitejších vývozných trhov (9).

               (54)

               Z hľadiska vývozu striže z ČĽR bol trh Únie piaty najdôležitejší. Ceny v Únii boli v porovnaní s hlavnými vývoznými trhmi, ktorými sú v poradí dôležitosti USA, Kórea, Japonsko a India, výrazne vyššie.

               (55)

               Pokiaľ ide o rohože zo sklenených vlákien, trh Únie bol najdôležitejší a ceny pre Úniu boli najatraktívnejšie spomedzi hlavných trhov, na ktoré vyváža ČĽR. Druhým najdôležitejším trhom pre rohože zo sklenených vlákien boli USA, pričom priemerná cenová úroveň bola nepatrne vyššia. Pre ostatné trhy, teda v poradí dôležitosti pre Vietnam, Indonéziu a Spojené arabské emiráty, bola táto cena nižšia či výrazne nižšia ako pre Úniu.

               (56)

               Komisia založila predchádzajúcu analýzu na údajoch na úrovni colného kódu (úroveň číselného znaku KN). Pre nedostatočnú spoluprácu čínskych vyvážajúcich výrobcov Komisia nemala k dispozícii údaje na úrovni kontrolného čísla výrobku. Údaje o cenách na úrovni kontrolného čísla výrobku by boli presnejšie a neboli by vystavené možným nepresnostiam vyplývajúcim z veľkých cenových rozdielov v rámci tej istej kategórie výrobku (napr. striž s rôznymi priemermi).

               (57)

               Z dostupných skutočností napriek uvedenému obmedzeniu vyplýva, že ceny boli počas obdobia revízneho prešetrovania pre väčšinu ostatných trhov nižšie ako ceny pre trh Únie. Vzhľadom na atraktívne ceny na trhu Únie je pravdepodobné, že značné množstvá v súčasnosti predávané na iné trhy by boli v prípade zrušenia antidumpingových opatrení presmerované na trh Únie. Ako sa uvádza v odôvodnení 49, viac než 600 tisíc ton bolo vyvezených na iné trhy, a teda prinajmenšom sčasti mohlo byť presmerovaných na trh Únie.

               (58)

               Atraktívnosť trhu Únie potvrdzujú aj investície čínskych vývozcov v tretích krajinách, predovšetkým v Egypte. Odhadovaná kapacita pecí nainštalovaných v Egypte predstavovala v období revízneho prešetrovania 80 tisíc ton. Do konca roka 2017 by mala podľa odhadov dosiahnuť 160 tisíc ton a do konca roka 2019 200 tisíc ton (10).

               (59)

               Na základe úrovne cien na trhu Únie a jeho významu pre vývoz z ČĽR mohla Komisia dospieť k záveru, že trh Únie je pre výrobcov skleneného vlákna z ČĽR atraktívny. Je veľmi pravdepodobné, že v prípade zrušenia antidumpingových opatrení by dovoz výrazne narástol.

         3.2.3.   Ďalšie úvahy

               (60)

               Konanie Komisie v antisubvenčnom prešetrovaní v roku 2014 potvrdilo, že odvetvie výroby sklenených vlákien má v ČĽR k dispozícii viaceré stimuly, čo naznačuje, že ČĽR mieni podporovať expanziu odvetvia výroby sklenených vlákien a jeho prítomnosť na celosvetovom trhu. V prípade zrušenia antidumpingových opatrení by sa mal teda očakávať nárast vývozu na trh Únie.

               (61)

               V septembri 2016 India predĺžila obdobie platnosti svojich antidumpingových ciel na dovoz skleneného vlákna z ČĽR. Turecko predĺžilo platnosť antidumpingových ciel na tento dovoz v novembri 2016. Existencia antidumpingových ciel na iných trhoch znižuje atraktívnosť týchto trhov pre čínskych vývozcov.

               (62)

               So zreteľom na čínske cenové správanie sa Komisia domnieva, že existencia antidumpingových opatrení v iných tretích krajinách je ďalším náznakom dumpingových praktík čínskych vyvážajúcich výrobcov.

         3.2.4.   Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu

               (63)

               Komisia na základe uvedených skutočností očakáva, že v prípade zrušenia súčasných opatrení by sa čínsky dumpingový dovoz obnovil vo veľkých objemoch a vyvíjal by väčší tlak na ceny na trhu Únie.

         4.   UJMA

   4.1.   Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

               (64)

               Počas obdobia revízneho prešetrovania vyrábalo podobný výrobok sedem výrobcov v Únii. Títo výrobcovia predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.

               (65)

               Na základe informácií týkajúcich sa výrobného odvetvia Únie, ktoré poskytlo APFE, Komisia stanovila, že celková výroba v Únii počas obdobia revízneho prešetrovania predstavovala okolo 652 tisíc ton.

               (66)

               Ako je uvedené v odôvodnení 18, Komisia zaradila do vzorky výrobné závody troch výrobcov z Únie, ktorí predstavovali 74 % celkového predaja podobného výrobku na trhu Únie a 68 % celkovej výroby v Únii.

         4.2.   Spotreba v Únii

               (67)

               Komisia stanovila spotrebu v Únii na základe i) objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie na základe údajov poskytnutých APFE a ii) dovozu z tretích krajín na základe údajov získaných z Eurostatu (databáza Comext).

               (68)

               Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:

                  Tabuľka 1

                  Spotreba v Únii (v tonách)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ORP)

                           Celková spotreba v Únii

                           750 645

                           813 760

                           897 396

                           960 818

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              108

                              120

                              128

                              Zdroj: Údaje poskytlo APFE; Eurostat (Comext).

               (69)

               Počas posudzovaného obdobia sa spotreba v Únii výrazne zvýšila. Tento nárast značí návrat na úroveň aktivity spred finančnej krízy. Rast poháňal masívny rozvoj termoplastického priemyslu a podstatný nárast dopytu po ľahkých trvanlivých materiáloch.

         4.3.   Dovoz z dotknutej krajiny

   4.3.1.   Objem a podiel dovozu z dotknutej krajiny na trhu

               (70)

               Dovoz z ČĽR do Únie sa vyvíjal takto:

                  Tabuľka 2

                  Objem dovozu (v tonách) a podiel na trhu

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ORP)

                           Objem dovozu z ČĽR

                           101 953

                           121 634

                           148 796

                           77 669

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              119

                              146

                              76

                           Podiel na trhu (%)

                           14

                           15

                           17

                           8

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              107

                              121

                              57

                              Zdroj: Eurostat (Comext).

               (71)

               Rast objemu dovozu medzi rokmi 2012 a 2014 poukazuje na obmedzený vplyv pôvodného antidumpingového cla uloženého v roku 2011. Zvýšením úrovne opatrení v roku 2014, spolu so zhodnotením amerického dolára (USD), sa tento trend zvrátil. Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR udávajú svoje ceny v USD a zhodnotenie amerického dolára viedlo k tomu, že dovoz sa stal pre dovozcov z Únie menej atraktívny.

         4.3.2.   Ceny dovozu z dotknutej krajiny a cenové podhodnotenie

               (72)

               Komisia stanovila ceny dovozu na základe štatistík Eurostatu.

               (73)

               Priemerná cena dovozu z dotknutej krajiny do Únie sa vyvíjala takto:

                  Tabuľka 3

                  Dovozné ceny z ČĽR (EUR/t)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ORP)

                           Dovozné ceny (EUR/t)

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              90

                              96

                              126

                              Zdroj: Eurostat (Comext).

               (74)

               Priemerná cena dotknutého výrobku sa medzi rokmi 2012 a 2014 znížila o 4 %, ale následne v období revízneho prešetrovania zaznamenala nárast o 31 %.

               (75)

               Komisia stanovila cenové podhodnotenie počas obdobia revízneho prešetrovania tak, že porovnala:

               (76)

               vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobku výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie upravené na úroveň cien zo závodu a

               (77)

               štatistické údaje Eurostatu o dovoze pre jednotlivé číselné znaky KN stanovené na základe CIF (náklady, poistenie a prepravné) s príslušnými úpravami zohľadňujúcimi clá a náklady po dovoze.

               (78)

               Výsledok tohto porovnania sa vyjadril ako percentuálny podiel hypotetického obratu výrobného odvetvia Únie počas obdobia revízneho prešetrovania.

               (79)

               Napriek zvýšeniu priemernej ceny dovozu z Číny v roku 2015 bola úroveň podhodnotenia ceny takto stanovená na 15 %.

         4.4.   Dovoz z iných tretích krajín

   4.4.1.   Objem a podiel dovozu z iných tretích krajín na trhu

               (80)

               Objem dovozu z iných tretích krajín do Únie sa vyvíjal takto:

                  Tabuľka 4

                  Objem dovozu (v tonách) a podiel na trhu – ostatné krajiny

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ORP)

                           Objem dovozu z Malajzie

                           60 571

                           64 188

                           53 398

                           68 774

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              106

                              88

                              114

                           Podiel na trhu – Malajzia (%)

                           8

                           8

                           6

                           7

                              Index

                              100

                              98

                              74

                              89

                           Objem dovozu – Egypt

                           0

                           0

                           12 835

                           45 516

                              Index

                              neuvádza sa

                              neuvádza sa

                              neuvádza sa

                              neuvádza sa

                           Podiel na trhu – Egypt (%)

                           0

                           0

                           1

                           5

                              Index

                              neuvádza sa

                              neuvádza sa

                              neuvádza sa

                              neuvádza sa

                           Objem dovozu – Nórsko

                           33 260

                           35 255

                           35 496

                           41 619

                              Index

                              100

                              106

                              107

                              125

                           Podiel na trhu – Nórsko (%)

                           4

                           4

                           4

                           4

                              Index

                              100

                              98

                              89

                              98

                           Objem dovozu – Turecko

                           20 940

                           17 619

                           19 252

                           19 703

                              Index

                              100

                              84

                              92

                              94

                           Podiel na trhu – Turecko (%)

                           3

                           2

                           2

                           2

                              Index

                              100

                              78

                              77

                              74

                           Objem dovozu z iných krajín

                           46 148

                           47 624

                           59 493

                           73 795

                              Index

                              100

                              103

                              129

                              160

                           Podiel ostatných krajín na trhu (%)

                           6

                           6

                           7

                           8

                              Index

                              100

                              95

                              108

                              125

                              Zdroj: Eurostat (Comext).

               (81)

               Ostatné hlavné zdroje dodávok do Únie boli Malajzia, Egypt, Nórsko a Turecko.

               (82)

               Podiel ostatných tretích krajín na trhu sa počas posudzovaného obdobia zvýšil z 21 % na 26 %.

               (83)

               Najvýraznejší bol nárast dovozu z Egypta. V prvých rokoch posudzovaného obdobia nebol zaznamenaný žiadny dovoz, no v roku 2015 dosiahol dovoz z Egypta, kam naďalej výrazne investuje jeden veľký výrobca usadený v ČĽR, päťpercentný podiel na trhu.

         4.4.2.   Dovozné ceny dovozu z iných tretích krajín

               (84)

               Ceny dovozu z ostatných tretích krajín sa vyvíjali takto:

                  Tabuľka 5

                  Dovozné ceny (EUR/t)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ORP)

                           Dovozná cena – Malajzia

                           999

                           946

                           918

                           941

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              95

                              92

                              94

                           Dovozná cena – Egypt

                           —

                           —

                           823

                           997

                              Index

                              neuvádza sa

                              neuvádza sa

                              neuvádza sa

                              neuvádza sa

                           Dovozná cena – Nórsko

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Index

                              100

                              90

                              96

                              126

                           Dovozná cena – Turecko

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Index

                              100

                              90

                              96

                              126

                           Dovozná cena – ostatné krajiny

                           874

                           827

                           1 206

                           1 310

                              Index

                              100

                              95

                              138

                              150

                              Zdroj: Eurostat (Comext).

               (85)

               Na základe porovnania na úrovni číselného znaku KN boli dovozné ceny z Malajzie až do obdobia revízneho prešetrovania vyššie ako dovozné ceny z ČĽR. V období revízneho prešetrovania sa malajzijské ceny na rozdiel od dovozných cien z iných krajín mierne znížili.

               (86)

               Keďže nórsky výrobca je prepojený s jedným výrobcom z Únie, ceny z Nórska sú do značnej miery transferovými cenami medzi prepojenými stranami, a Komisia ich preto nepovažovala za spoľahlivé na účely zmysluplného porovnania.

               (87)

               Priemerné štatistické ceny nie sú smerodajným ukazovateľom skutočných cien, keďže existujú značné rozdiely v cenách medzi rôznymi druhmi výrobku a skladba druhov výrobku nie je známa. Nedá sa preto dospieť k žiadnemu záveru, pokiaľ ide o dovozné ceny z iných tretích krajín.

         4.5.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

   4.5.1.   Všeobecné poznámky

               (88)

               V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia zahŕňalo skúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali počas posudzovaného obdobia vplyv na stav výrobného odvetvia Únie. Ako sa uvádza v odôvodnení 18, na stanovenie prípadnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bol použitý výber vzorky.

               (89)

               Komisia na účely stanovenia ujmy rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy.

               (90)

               Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele na základe údajov poskytnutých v podnete a v žiadosti o revízne prešetrovanie, ako aj v následne predložených podaniach, ktoré podľa možnosti krížovo porovnala so štatistikami. Údaje sa týkali všetkých výrobcov z Únie.

               (91)

               Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov z vyplnených dotazníkov zaslaných výrobcami z Únie zaradenými do vzorky.

               (92)

               Skonštatovalo sa, že údaje použité na výpočet ukazovateľov sú reprezentatívne pre hospodársku situáciu výrobného odvetvia Únie.

               (93)

               Makroekonomické ukazovatele sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu.

               (94)

               Mikroekonomické ukazovatele sú: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.

         4.5.2.   Makroekonomické ukazovatele

   4.5.2.1.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

               (95)

               Celková výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 6

                  Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ORP)

                           Výroba v tonách

                           536 878

                           584 197

                           616 382

                           652 857

                              Index

                              100

                              109

                              115

                              122

                           Výrobná kapacita v tonách

                           645 229

                           690 737

                           698 182

                           725 960

                              Index

                              100

                              107

                              108

                              113

                           Využitie kapacity (%)

                           83

                           85

                           88

                           90

                              Index

                              100

                              102

                              106

                              108

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky, APFE.

               (96)

               Rok 2012 sa vyznačoval malým objemom výroby, nízkou úrovňou kapacity a nízkou mierou využitia kapacity. V nasledujúcich rokoch sa výroba postupne zvyšovala, čím priaznivo reagovala na rastúci dopyt. V období po roku 2012 zároveň došlo k menšiemu počtu prestavby pecí. Všetky tieto faktory spolu napomohli priaznivý vývoj kapacity aj využitia kapacity.

         4.5.2.2.   Objem predaja, podiel na trhu a rast

               (97)

               Objem predaja a podiel na trhu výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 7

                  Objem predaja a podiel na trhu (v tonách)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ORP)

                           Objem predaja na trhu Únie

                           487 774

                           527 441

                           568 126

                           633 743

                              Index

                              100

                              108

                              116

                              130

                           Podiel na trhu (%)

                           65

                           65

                           63

                           66

                              Index

                              100

                              100

                              97

                              102

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky, APFE.

               (98)

               Rastúci dopyt postupne ťahal objemy predaja nahor, pričom z nízkych úrovní vykazovaných v roku 2012 dosiahli v roku 2015 v porovnaní s rokom 2012 30 % nárast.

               (99)

               Do roku 2014 bol však nárast predaja výrobného odvetvia Únie pomalší ako vývoj spotreby v Únii, a to z dôvodu výskytu čínskeho dovozu za podhodnotené ceny. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu klesol medzi rokmi 2012 a 2014 zo 65 % na 63 % a v období revízneho prešetrovania po zvýšení úrovne opatrení v roku 2014 sa zvýšil na 66 %.

         4.5.2.3.   Zamestnanosť a produktivita

               (100)

               Zamestnanosť a produktivita sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                  Tabuľka 8

                  Zamestnanosť a produktivita

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ORP)

                           Počet zamestnancov

                           3 580

                           3 456

                           3 366

                           3 404

                              Index

                              100

                              97

                              94

                              95

                           Produktivita (v tonách/zamestnanec)

                           150

                           169

                           183

                           192

                              Index

                              100

                              113

                              122

                              128

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky, APFE.

               (101)

               Napriek pozitívnemu vývoju počas obdobia revízneho prešetrovania zamestnanosť klesla od roku 2012 do roku 2015 o 5 %. Reštrukturalizácia odvetvia, jeho snaha inovovať a optimalizovať svoj výrobný proces, ako aj väčšie využitie kapacity viedli k výraznému zlepšeniu produktivity počas posudzovaného obdobia.

         4.5.2.4.   Veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu

               (102)

               V rámci tohto prešetrovania sa stanovilo dumpingové rozpätie vyššie ako 70 %. Vplyv veľkosti skutočných dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie sa od zvýšenia úrovne opatrení v roku 2014 zmiernil. Výrobné odvetvie Únie začalo z toho v plnej miere profitovať v roku 2015.

               (103)

               Zavedené kombinované opatrenia prispeli k zníženiu čínskeho dovozu a umožnili, aby si výrobné odvetvie Únie zachovalo svoj podiel na trhu. Ceny výrobného odvetvia Únie však zostali nízke a v priemere pod úrovňami, na akých sa nachádzali v roku 2012.

               (104)

               Možno preto dospieť k záveru, že výrobné odvetvie Únie dokázalo využiť platné opatrenia a začalo sa zotavovať z ujmy spôsobenej minulým dumpingom čínskych vyvážajúcich výrobcov.

         4.5.3.   Mikroekonomické ukazovatele

   4.5.3.1.   Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

               (105)

               Priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 9

                  Predajné ceny neprepojeným zákazníkom v Únii

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ORP)

                           Priemerná jednotková predajná cena zo závodu neprepojeným zákazníkom v Únii (EUR/t)

                           1 107

                           1 064

                           1 059

                           1 079

                              Index

                              100

                              96

                              96

                              97

                              Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               (106)

               Priemerné predajné ceny sa od roku 2012 podstatne nezmenili, hoci v roku 2015 zaznamenali oproti roku 2012 mierny pokles o 3 %.

         4.5.3.2.   Priemerné jednotkové výrobné náklady

               (107)

               Jednotkové výrobné náklady sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                  Tabuľka 10

                  Jednotkové výrobné náklady

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ORP)

                           Jednotkové výrobné náklady (EUR/t)

                           1 188

                           1 082

                           1 055

                           1 005

                              Index

                              100

                              91

                              89

                              85

                              Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               (108)

               Jednotkové výrobné náklady sa počas posudzovaného obdobia znížili. Tento trend možno vysvetliť zvýšením využitia kapacity, ktoré prispieva k znižovaniu jednotkových výrobných nákladov v tomto kapitálovo náročnom odvetví. Výrobné odvetvie Únie ťažilo aj z nízkych cien surovín a energie.

         4.5.3.3.   Náklady práce

               (109)

               Náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 11

                  Priemerné náklady práce na zamestnanca

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ORP)

                           Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR)

                           52 316

                           53 849

                           57 443

                           59 099

                              Index

                              100

                              103

                              110

                              113

                              Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               (110)

               Mierne zvýšenie miezd a prepúšťanie pracovníkov s nízkymi príjmami vyplývajúce z projektu zvyšovania efektívnosti jedného z výrobcov zaradených do vzorky spôsobilo zvýšenie priemerných nákladov práce na zamestnanca.

         4.5.3.4.   Zásoby

               (111)

               Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

                  Tabuľka 12

                  Zásoby (v tonách)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ORP)

                           Konečný stav zásob

                           111 626

                           119 813

                           105 740

                           92 914

                              Index

                              100

                              107

                              95

                              83

                              Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               (112)

               Konečný stav zásob sa prvýkrát mierne zvýšil v roku 2013 a potom sa počas posudzovaného obdobia ďalej znižoval, a to vďaka rastúcemu dopytu.

               (113)

               Zvýšenie úrovne opatrení v roku 2014 zohralo úlohu v poklese zaznamenanom na konci posudzovaného obdobia.

         4.5.3.5.   Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál

               (114)

               Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 13

                  Ziskovosť

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (ORP)

                           Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (v % obratu z predaja)

                           – 13,7

                           – 3,3

                           0,4

                           8,6

                              Index

                              – 100

                              – 24

                              3

                              63

                           Peňažný tok (v tisícoch EUR)

                           – 25 623

                           – 17 008

                           635

                           47 361

                              Index

                              – 100

                              – 66

                              2

                              185

                           Investície (v tisícoch EUR)

                           39 573

                           34 088

                           41 500

                           49 664

                              Index

                              100

                              86

                              105

                              126

                           Návratnosť investícií (%)

                           – 10

                           – 3

                           0

                           8

                              Index

                              – 100

                              – 27

                              4

                              82

                              Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               (115)

               Komisia stanovila ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky vyjadrením čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii ako percentuálneho podielu obratu z tohto predaja. Počas posudzovaného obdobia sa ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky začala postupne zlepšovať a počas obdobia revízneho prešetrovania sa stala kladná.

               (116)

               Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobcov z Únie samostatne financovať svoje činnosti. Výrobcovia z Únie čelili v rokoch 2012 a 2013 záporným peňažným tokom. V priebehu posudzovaného obdobia sa situácia postupne zlepšila a počnúc rokom 2014 dosiahli výrobcovia z Únie kladné peňažné toky.

               (117)

               Investície uskutočnené výrobcami z Únie zaradenými do vzorky vykazovali počas posudzovaného obdobia rastúci trend. Nárast bol výraznejší k roku 2015. Motívom na investície boli do veľkej miery prestavby pecí.

               (118)

               Návratnosť investícií je zisk vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií. Návratnosť investícií sa vyvíjala v súlade so ziskovosťou. Obnovenie návratnosti investícií je dôsledkom lepšej hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie na konci posudzovaného obdobia.

               (119)

               Slabá finančná výkonnosť výrobného odvetvia Únie medzi rokom 2012 a 2014 obmedzovala jeho schopnosť získavať kapitál. Výrobné odvetvie Únie potrebuje značné a dlhodobé investície, aby mohlo pravidelne prestavovať pece a pokračovať v prevádzke.

         4.5.4.   Záver o situácii vo výrobnom odvetví Únie

               (120)

               Pre rok 2012 boli charakteristické nízka úroveň dopytu, nízka úroveň kapacity z dôvodu prestavby pecí, nízka miera využitia kapacity, vysoká úroveň zásob, reštrukturalizačné opatrenia a stlačené ceny v dôsledku predchádzajúceho dumpingu, čo v prípade spoločností zaradených do vzorky spoločne viedlo k masívnym stratám a odlevu peňažných tokov.

               (121)

               Následne medzi rokmi 2012 a 2014 výrazný nárast dopytu podnietil vývoj predaja, čo sa prejavilo zvýšením objemu výroby a znížením úrovne zásob. Kapacita a využitie kapacity sa zvýšili. Lepšia absorpcia fixných nákladov, zlepšenie produktivity a deflácia niektorých významných vstupov umožnili spoločnostiam zaradeným do vzorky podstatne znížiť výrobné náklady.

               (122)

               Pôvodnými antidumpingovými opatreniami uloženými v roku 2011 sa však plne nevyvážilo podhodnotenie spôsobované čínskym dovozom, ktorý sa medzi rokmi 2012 a 2014 zvýšil o 46 %. Táto situácia narúšala zotavovanie výrobného odvetvia Únie.

               (123)

               Aby si výrobné odvetvie Únie zachovalo svoj podiel na trhu, muselo prestáť pokračujúce narúšanie cien a v roku 2014 sotva dosiahlo prah ziskovosti.

               (124)

               V nadväznosti na zvýšenie úrovne opatrení v roku 2014 sa situácia, pokiaľ ide o podiel na trhu a ceny výrobného odvetvia Únie, otočila a začali rásť. Jednotkové výrobné náklady sa ďalej znižovali vďaka rastúcim objemom výroby, čo výrobnému odvetviu Únie umožnilo dosiahnuť v období revízneho prešetrovania 8,6 % zisk. Všetky ukazovatele výkonnosti vrátane tvorby pracovných miest začali vykazovať pozitívny trend.

               (125)

               Ako sa stanovilo prešetrovaním z roku 2014, výrobné odvetvie Únie naďalej trpelo značnou ujmou až do konca septembra 2013. Účinky dumpingového a subvencovaného dovozu spôsobujúce ujmu pokračovali aj v roku 2014. K ziskovosti a tvorbe pracovných miest sa výrobné odvetvie Únie vrátilo až po zvýšení úrovne opatrení.

               (126)

               Komisia vzhľadom na uvedené skutočnosti dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie sa po zvýšení úrovne opatrení v roku 2014 čiastočne zotavilo z ujmy spôsobenej minulým dumpingom a počas obdobia revízneho prešetrovania neutrpelo nijakú značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

         4.6.   Pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy

               (127)

               Ako sa uviedlo v odôvodnení 49, odhadované nevyužité kapacity výrobcov v ČĽR predstavovali značnú časť celkovej spotreby v Únii počas obdobia revízneho prešetrovania. V roku 2016 sa tieto nevyužité kapacity oproti roku 2015 zdvojnásobili. Z dôvodu tohto rastúceho trendu a veľkej atraktívnosti trhu Únie vyvodenej v odôvodnení 59 je pravdepodobné, že v prípade zrušenia opatrení by sa úrovne dovozu z ČĽR znovu vrátili k značným objemom.

               (128)

               Ako sa skonštatovalo v odôvodnení 75, čínsky dovoz v období revízneho prešetrovania naďalej značne podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie, a to aj napriek nepriaznivému vývoju výmenného kurzu EUR a USD.

               (129)

               Ceny skleneného vlákna sa zotavili len čiastočne. Ceny výrobného odvetvia Únie zostali pod úrovňami z roku 2012 a účinok zvýšenia úrovne opatrení z roku 2014 bol utlmený rastúcim tlakom dovozu z Egypta. Očakáva sa, že rast spotreby v Únii, ktorý dosiahol úrovne z obdobia pred finančnou krízou, sa bude postupne spomaľovať.

               (130)

               Výroba sklenených vlákien je odvetvie veľmi náročné na kapitál. Výrobcovia zaradení do vzorky v posudzovanom odvetví investovali do svojich výrobných kapacít 165 miliónov EUR. Ich peňažný tok z prevádzkovej činnosti dosiahol v rovnakom období len 5 miliónov EUR. Zrušením opatrení by preto vznikla miera rizika a finančná záťaž, ktoré by ešte viac marili ekonomické odôvodnenie týchto dlhodobých investícií. Výrobné odvetvie Únie by bolo nútené zatvoriť svoje pece. To by ohrozilo jeho existenciu. Vysoký podiel fixných nákladov v tomto výrobnom odvetví navyše spôsobuje, že je veľmi citlivé na kolísanie objemov výroby. Znamená to, že pomerne malý pokles výroby by viedol k veľkým stratám. Nedávne zlepšenie situácie výrobného odvetvia Únie do značnej miery súvisí s lepšou absorpciou fixných nákladov v dôsledku väčšieho využitia kapacity, čo bolo možné najmä vďaka zavedeným opatreniam, a to predovšetkým po roku 2014.

               (131)

               Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v priebehu posudzovaného obdobia na dôvažok takisto pozitívne ovplyvnili vonkajšie faktory, ako napríklad ceny energie a surovín, ktoré boli pomerne nízke. Z dlhodobého hľadiska je nepravdepodobné, že by ceny týchto vstupov zostali na tak nízkej úrovni. Zvýšenie týchto vstupov by bolo malo ďalší negatívny vplyv na ziskovosť výrobného odvetvia Únie.

               (132)

               Hoci sa situácia výrobného odvetvia Únie v roku 2015 zlepšila, zostáva stále citlivá a vyznačuje sa pretrvávaním stlačených cien, kolísavými výrobnými nákladmi a vysokými kapitálovými požiadavkami. V tomto kontexte by veľké množstvá dumpingového čínskeho dovozu za podhodnotené ceny pravdepodobne spôsobili zhoršenie finančnej výkonnosti výrobného odvetvia Únie.

               (133)

               Komisia na základe toho dospela záveru, že ak by sa zrušili antidumpingové opatrenia a vyrovnávacie clo by zostalo na úrovni, ktorá sa už ukázala ako neúčinná na obmedzenie príchodu veľkých množstiev dovozu za podhodnotené ceny, pravdepodobne by sa znovu vyskytla ujma.

         5.   ZÁUJEM ÚNIE

               (134)

               V súlade s článkom 21 základného nariadenia Komisia skúmala, či napriek zisteniu pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu spôsobujúceho ujmu môže jednoznačne dospieť k záveru, že v tomto prípade nie je v záujme Únie zachovať existujúce antidumpingové opatrenia. Stanovenie záujmu Únie sa zakladalo na hodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.

         5.1.   Záujem výrobného odvetvia Únie

               (135)

               Výrobcovia z Únie spolupracovali pri prešetrovaní vo veľmi veľkom rozsahu.

               (136)

               Výrobné odvetvie Únie preukázalo, že jeho činnosti sú životaschopné, keď nie sú vystavené nekalej súťaži v podobe dumpingového a subvencovaného dovozu, a platné opatrenia výrobnému odvetviu umožnili čiastočne sa zotaviť z minulej ujmy.

               (137)

               Odstránenie opatrení by zároveň s veľkou pravdepodobnosťou viedlo k intenzívnejšej nekalej súťaži v podobe dumpingového čínskeho dovozu, čo by ohrozilo pokračovanie činnosti výrobcov z Únie.

               (138)

               Preto sa dospelo k záveru, že zachovanie platných opatrení je v záujme výrobného odvetvia Únie.

         5.2.   Záujem neprepojených dovozcov

               (139)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 20, osem neprepojených dovozcov odpovedalo na formulár na výber vzorky. Traja najväčší dovozcovia boli zaradení do vzorky a dvaja z nich spolupracovali. Predstavovali 5 % čínskeho dovozu počas obdobia revízneho prešetrovania. Žiadny z dovozcov, ktorí sa zaregistrovali ako zainteresované strany v tomto prešetrovaní, nevyjadril svoje stanovisko, či už v prospech alebo v neprospech prešetrovaných opatrení.

               (140)

               Dovozcovia a obchodníci majú prístup k veľkému počtu zdrojov dodávok v rámci aj mimo Únie. Dotknutý výrobok je navyše do veľkej miery štandardizovaný a jeho zdroje dodávok možno efektívne meniť.

               (141)

               Komisia dospela na základe uvedených skutočností k záveru, že predĺženie platnosti antidumpingového cla by malo na situáciu dovozcov len obmedzený vplyv.

         5.3.   Záujem používateľov

               (142)

               Prešetrovaný výrobok má široké využitie a uplatnenie má napríklad v doprave (automobilovej, námornej, leteckej, vojenskej), elektrotechnickom priemysle, odvetví veternej energie, odvetví výstavby a stavebníctva, odvetví výroby nádrží/potrubí, odvetví spotrebného tovaru. Spoluprácu nadviazala široká škála používateľov.

               (143)

               Na dotazník Komisie odpovedalo 19 zo 64 používateľov, ktorí sa zaregistrovali ako zainteresované strany. Predstavujú približne 10 % celkovej spotreby v Únii.

               (144)

               14 spoločností bolo proti predĺženiu platnosti opatrení, tri spoločnosti zaujali stanovisko v prospech zachovania opatrení a dve sa zdržali. Jedno združenie používateľov vyjadrilo svoj nesúhlas s opatreniami.

               (145)

               Viacerí používatelia tvrdili, že platné opatrenia spôsobujú, že nadväzujúce výrobky nie sú v porovnaní s rovnakými výrobkami vyrobenými v Ázii konkurencieschopné. Zároveň tvrdili, že neboli schopní absorbovať zodpovedajúce zvýšenie nákladov alebo ho preniesť na zákazníkov.

               (146)

               V nadväznosti na zvýšenie úrovne opatrení v roku 2014 Komisia zvýšila úroveň ciel uložených na dotknutý výrobok približne na dvojnásobok pôvodného antidumpingového cla. Komisia usúdila, že vplyv takéhoto zvýšenia by nepresiahol jeden percentuálny bod ziskovosti v prípade odvetví používateľov, hoci uznala, že niektoré priemyselné odvetvia sú vystavené väčšiemu vplyvu ako iné.

               (147)

               Potvrdilo sa to pri súčasnom prešetrovaní. Údaje, ktoré poskytli spolupracujúci používatelia, skutočne ukazujú, že cena skleneného vlákna bez ohľadu na jeho pôvod sa medzi rokmi 2014 a 2015 zvýšila o hodnotu predstavujúcu 0,5 % ich obratu. Obrat, zisky a počet pracovných miest súvisiace s dotknutým výrobkom sa medzitým zvýšili. Len dve spoločnosti informovali o poklese obratu a zamestnanosti a štyri spoločnosti o poklese ziskov.

               (148)

               Niektorí používatelia takisto tvrdili, že výrobné odvetvie Únie nemá dostatočnú výrobnú kapacitu, aby uspokojilo dopyt Únie, nezvyšuje svoje kapacity a nie je konkurencieschopné, pretože má staršie zariadenia a vyššie náklady na energiu a náklady práce.

               (149)

               Z prešetrovania vyplynulo, že tieto tvrdenia nie sú opodstatnené. Ako sa opísalo v predchádzajúcich odôvodneniach, výrobné odvetvie Únie vynaložilo významné investície, zlepšilo svoju produktivitu a zvýšilo svoje výrobné kapacity aj napriek dlhšiemu stratovému obdobiu, ktoré sa skončilo v roku 2014 po zvýšení úrovne opatrení v roku 2014. Ďalšie rozšírenie kapacít si vyžaduje dlhodobé kapitálové záväzky, ktoré zase závisia od zachovania rovnakých podmienok, za ktorých môžu konkurencieschopní výrobcovia očakávať primeranú návratnosť investícií.

               (150)

               Okrem toho spotreba v Únii sa napriek zvýšeniu úrovne opatrení medzi rokmi 2014 a 2015 naďalej vyvíjala rovnakým tempom ako v predchádzajúcich rokoch. Okrem ČĽR vskutku existujú alternatívne zdroje dodávok, napríklad v Bahrajne, Egypte, Japonsku, Malajzii a Spojených štátoch. Počas posudzovaného obdobia dovoz z ČĽR takmer nikdy neprekročil polovicu celkového dovozu z tretích krajín a jeho podiel na trhu kulminoval v roku 2014 na 17 % celkovej spotreby v Únii. Účelom antidumpingového a antisubvenčného cla v každom prípade nie je zastaviť dovoz z Číny do Únie, ale zabezpečiť, aby takýto dovoz súťažil s inými zdrojmi dodávok za spravodlivých podmienok.

               (151)

               Komisia dospela na základe uvedených skutočností k záveru, že predĺženie platnosti antidumpingového cla by malo na situáciu používateľov obmedzený vplyv.

         5.4.   Záver o záujme Únie

               (152)

               Zrušenie opatrení by malo významný negatívny vplyv na výrobcov z Únie.

               (153)

               Predĺženie platnosti antidumpingového cla by malo obmedzený vplyv na dovozcov, ktorí zostali nestranní.

               (154)

               Hoci činnosti niektorých používateľov čelia nárastu nákladov na dotknutý a podobný výrobok, prešetrovaním sa potvrdilo, že opatrenia mali obmedzený vplyv na celkovú výkonnosť odvetví používateľov.

               (155)

               Komisia dospela k záveru, že po zvážení všetkých za a proti neexistujú presvedčivé dôvody proti pokračovaniu súčasných antidumpingových opatrení na dovoz dotknutého výrobku z ČĽR.

         6.   ZÁVER A POSKYTNUTIE INFORMÁCIÍ

               (156)

               Všetky zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, z ktorých vychádzal zámer zachovať platné antidumpingové opatrenia. Poskytla sa im aj lehota na predloženie pripomienok k poskytnutým informáciám. Len jedna zainteresovaná strana, žiadateľ, sa po poskytnutí informácií prihlásila a vyjadrila svoj súhlas so zisteniami Komisie a s návrhom zachovať antidumpingové opatrenia v platnosti.

               (157)

               Z uvedených úvah vyplýva, že podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia by sa mali antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz určitých výrobkov z nekonečného skleneného vlákna s pôvodom v ČĽR uložené vykonávacím nariadením (EÚ) č. 248/2011, naposledy zmeneným vykonávacím nariadením (EÚ) č. 1379/2014, zachovať.

               (158)

               Výbor zriadený článkom 15 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/1036 nevydal stanovisko,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   1.   Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz striže zo skleneného vlákna s dĺžkou nepresahujúcou 50 mm; pramene zo skleneného vlákna s výnimkou prameňov zo skleneného vlákna, ktoré sú ošetrené impregnáciou a poťahovaním a majú stratu žiarom viac ako 3 % (ako je stanovené v norme ISO 1887); a rohoží vyrobených zo skleneného vlákna okrem rohoží zo sklenenej vlny, ktoré v súčasnosti patria pod číselné znaky KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) a 7019 31 00, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
   2.   Na výrobok opísaný v odseku 1 a vyrobený ďalej uvedenými spoločnosťami sa uplatňujú tieto sadzby konečného antidumpingového cla uplatniteľné na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením:

               Spoločnosť

               Konečné antidumpingové clo (v %)

               Doplnkový kód TARIC

               Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

               14,5

               B990

               Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd

               0

               A983

               Chongqing Polycomp International Corporation

               19,9

               B991

               Ostatné spolupracujúce spoločnosti uvedené v prílohe I

               15,9

               Všetky ostatné spoločnosti

               19,9

               A999

         3.   Uplatňovanie individuálnych antidumpingových colných sadzieb stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá spĺňa požiadavky uvedené v prílohe II. Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa clo vzťahujúce sa na „všetky ostatné spoločnosti“.
   4.   Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa príslušné platné ustanovenia týkajúce sa cla.
   Článok 2
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 24. apríla 2017

            Za Komisiu

            predseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21.

      (2)  Ú. v. EÚ L 67, 15.3.2011, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ L 367, 23.12.2014, s. 22.

      (4)  Ú. v. EÚ C 99, 15.3.2016, s. 10.

      (5)  Japan, Nippon Electric Glass Co., Ltd (Japonsko), Malaysia, Nippon Electric Glass (Malajzia) a CAM ELYAF SANAYİİ A.Ș. (Turecko).

      (6)  Informácie, ktoré poskytlo združenie APFE v októbri 2016 na základe prezentácie „European Market and Supply Situation“ (Situácia na európskom trhu a stav dopytu).

      (7)  Informácie o cenách na základe colných štatistík.

      (8)  Objemy vyvážané z ČĽR počas ORP predstavovali približne 111 tisíc ton do USA, 78 tisíc ton do Únie, 16 tisíc ton do Malajzie a 14 tisíc ton do Indie.

      (9)  V poradí dôležitosti: USA, EÚ, Saudská Arábia, Južná Kórea, Spojené arabské emiráty, Kanada, Thajsko, Japonsko, Malajzia a India.

      (10)  Informácie, ktoré poskytlo združenie APFE v októbri 2016 na základe prezentácie „European Market and Supply Situation“ (Situácia na európskom trhu a stav dopytu).

      PRÍLOHA I
      Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky:

                  Názov

                  Doplnkový kód TARIC

                  Taishan Fiberglass Inc.;
                  PPG Sinoma Jinjing Fiber Glass Company Ltd

                  B992

                  Xingtai Jinniu Fiberglass Co., Ltd

                  B993

                  Weiyuan Huayuan Composite Material Co., Ltd

                  B994

                  Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd

                  B995

                  Glasstex Fiberglass Materials Corp.

                  B996

      PRÍLOHA II
      Platná obchodná faktúra uvedená v článku 1 ods. 3 musí obsahovať vyhlásenie podpísané pracovníkom subjektu, ktorý obchodnú faktúru vystavuje, s touto štruktúrou:

                  1.

                  Meno a funkcia pracovníka subjektu, ktorý vystavuje obchodnú faktúru.

                  2.

                  Toto vyhlásenie: „Ja, podpísaný(-á), potvrdzujem, že (množstvo) výrobky(-ov) zo skleneného vlákna predané(-ých) na vývoz do Európskej únie, na ktoré sa vzťahuje táto faktúra, boli vyrobené/bolo vyrobených spoločnosťou (názov a adresa spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) v ČĽR. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“

                  3.

                  Dátum a podpis.