title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/2005 zo 16. novembra 2016, ktorým sa ukladá predbežné antidumpingové clo na dovoz určitého ľahkého termopapiera s pôvodom v Kórejskej republike

text:
               17.11.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 310/1

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2016/2005
   zo 16. novembra 2016,
   ktorým sa ukladá predbežné antidumpingové clo na dovoz určitého ľahkého termopapiera s pôvodom v Kórejskej republike
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
   po porade s členskými štátmi,
   keďže:
   1.   POSTUP

   1.1.   Začatie prešetrovania

               (1)

               Dňa 18. februára 2016 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dovozu určitého ľahkého termopapiera s pôvodom v Kórejskej republike (ďalej len „dotknutá krajina“) do Únie na základe článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 (2). Komisia uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (3) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“).

               (2)

               Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý 4. januára 2016 podalo Európske združenie termopapiera (ETPA) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorých výroba predstavuje viac ako 25 % celkovej výroby určitého ľahkého termopapiera v Únii. Podnet obsahoval dôkazy o dumpingu a značnej ujme, ktorá z neho vyplýva, ktoré boli dostatočné na odôvodnenie začatia prešetrovania.

         1.2.   Zainteresované strany

               (3)

               V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa na ňu obrátili s cieľom zúčastniť sa prešetrovania. Komisia okrem toho výslovne informovala známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov, kórejské orgány, známych dovozcov, používateľov a obchodníkov o začatí prešetrovania a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.

               (4)

               Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach (ďalej len „úradník pre vypočutie“).

               (5)

               Pred úradníkom pre vypočutie sa konali dve vypočutia na žiadosť skupiny Hansol, ku ktorej patria dvaja prepojení spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia. Počas prvého vypočutia v marci 2016 sa pre viacerých prepojených spracovateľov požadovala výnimka z vyplnenia dotazníka. V nadväznosti na vypočutie a overovanie na mieste u jedného z prepojených spracovateľov s cieľom overiť argumenty, na ktorých sa zakladala žiadosť o výnimku, Komisia trvala na tom, že jeden z prepojených spracovateľov musí vyplniť dotazník, a udelila výnimku trom ďalším prepojeným spracovateľom. Na druhom vypočutí v septembri 2016 dvaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, viacerí neprepojení dovozcovia a používatelia a zástupcovia kórejskej vlády uviedli viacero tvrdení, pokiaľ ide o vymedzenie dotknutého výrobku, podnet, ujmu, príčinnú súvislosť a záujem Únie.

         a)   Výber vzorky

               (6)

               V oznámení o začatí konania Komisia tiež uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vybrať vzorku zainteresovaných strán.

         Výber vzorky výrobcov z Únie

               (7)

               V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že už predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Komisia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu predaja pri súčasnom zabezpečení geografického rozloženia. Túto vzorku tvorili traja výrobcovia z Únie v dvoch rôznych členských štátoch. Vybraní výrobcovia z Únie predstavovali 75 % až 95 % (4) objemu predaja spoločností, ktoré sa prihlásili v rámci preskúmania postavenia, neprepojeným zákazníkom v Únii a odhadovaného celkového predaja neprepojeným zákazníkom v Únii. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa vyjadrili pripomienky k predbežnej vzorke. Komisii neboli k navrhovanej vzorke doručené žiadne pripomienky a predbežná vzorka sa schválila. Vzorka je reprezentatívna, pokiaľ ide o výrobné odvetvie Únie.

         Výber vzorky dovozcov

               (8)

               S cieľom rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a ak je, vybrať vzorku, Komisia požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.

               (9)

               Jeden neprepojený spracovateľ s dovoznými činnosťami poskytol požadované informácie a súhlasil so zaradením do vzorky. Komisia vzhľadom na nízky počet odpovedí rozhodla, že výber vzorky nie je potrebný. Neboli predložené žiadne pripomienky.

         b)   Vyplnené dotazníky

               (10)

               Komisia zaslala dotazníky dvom prepojeným vyvážajúcim výrobcom, a to spoločnostiam Hansol Paper Co., Ltd (ďalej len „Hansol Paper“) a Hansol Artone Paper Co., Ltd (ďalej len „Artone“), obom patriacim do skupiny Hansol, a tiež ich prepojenému obchodníkovi Hansol Europe B.V. (ďalej len „Hansol Europe“) a prepojenému spracovateľovi Schades Ltd (ďalej len „Schades“). Dotazníky sa tiež zaslali trom výrobcom z Únie zaradeným do vzorky a asi 50 stranám (26 používateľom, 21 sprostredkovateľom, dvom združeniam a jednému neprepojenému dovozcovi), ktoré prejavili záujem o prešetrovanie.

               (11)

               Vyplnené dotazníky boli doručené od dvoch vyvážajúcich výrobcov a ich prepojeného obchodníka a spracovateľa, troch výrobcov z Únie zaradených do vzorky, deviatich neprepojených spracovateľov, dvoch obchodníkov na rozličných úrovniach, jedného neprepojeného spracovateľa s dovoznými činnosťami a jedného združenia. Okrem toho jedenásť strán zaslalo odpovede v ľubovoľnom formáte.

         c)   Overovanie na mieste

               (12)

               Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovania na mieste podľa článku 16 základného nariadenia sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností:

                           —

                           Výrobcovia z Únie

                                       —

                                       Lecta Group/Torraspapel SA, Barcelona, Španielsko

                                       —

                                       Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Nemecko

                                       —

                                       Papierfabrik August Koehler SE, Oberkirch, Nemecko

                           —

                           Dovozca/používateľ

                                       —

                                       Papiery Powlekane „PASACO“ sp. z o.o., Solec Kujawski, Poľsko

                           —

                           Vyvážajúci výrobcovia v Kórejskej republike

                                       —

                                       Hansol Group (Hansol Paper a Artone), Soul, Kórejská republika

                           —

                           Obchodník prepojený s vyvážajúcimi výrobcami skupiny Hansol

                                       —

                                       Hansol Europe, Hoofddorp, Holandsko

                           —

                           Spracovateľ prepojený s vyvážajúcimi výrobcami skupiny Hansol

                                       —

                                       Schades, Ripley, Spojené kráľovstvo

         d)   Predloženie údajov

               (13)

               Vzhľadom na obmedzený počet strán, ktoré predložili údaje, niektoré z ďalej uvedených číselných údajov sú vo forme rozpätí.

         1.3.   Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

               (14)

               Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2015 do 31. decembra 2015 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Skúmanie vývoja týkajúceho sa posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2012 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

         2.   DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

   2.1.   Dotknutý výrobok

               (15)

               Dotknutý výrobok je ľahký termopapier (ďalej len „ĽTP“) s plošnou hmotnosťou 65 gr/m2 alebo menej; v kotúčoch so šírkou 20 cm alebo viac, hmotnosťou kotúča (vrátane papiera) 50 kg alebo viac a priemerom kotúča (vrátane papiera) 40 cm alebo viac („jumbo kotúče“); tiež s podkladovým náterom na jednej alebo na oboch stranách; natretý teplocitlivou látkou (zmesou farbiva a vyvolávacej látky, ktorá pod vplyvom tepla reaguje a vytvára obrazový záznam) na jednej alebo na oboch stranách; a s vrchným náterom alebo bez, s pôvodom v Kórejskej republike, v súčasnosti patriaci pod číselné znaky KN ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 a ex 4823 90 85 (ďalej len „dotknutý výrobok“).

               (16)

               ĽTP je možné vyrábať za pomoci viacerých druhov vyvolávacích látok: za pomoci vyvolávacích látok s obsahom bisfenolu A a bisfenolu S (ĽTP s obsahom fenolu), alebo vyvolávacích látok, ktoré neobsahujú fenol (ĽTP bez obsahu fenolu). Aktuálne prešetrovanie sa týka oboch druhov ĽTP.

               (17)

               Ľahký termopapier sa používa na predajných miestach, napríklad pri maloobchodných účtenkách.

         2.2.   Podobný výrobok

               (18)

               Pri prešetrovaní sa zistilo, že rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia, majú tieto výrobky:

                           —

                           dotknutý výrobok,

                           —

                           výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu Kórejskej republiky, a

                           —

                           výrobok vyrábaný a predávaný v Únii subjektmi výrobného odvetvia Únie.

               (19)

               Komisia v tejto fáze rozhodla, že uvedené výrobky sú podobnými výrobkami v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

         2.3.   Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku

               (20)

               Spolupracujúci vyvážajúci výrobca žiadal o vylúčenie ĽTP bez obsahu fenolu z vymedzenia výrobku, na základe skutočnosti, že ĽTP bez obsahu fenolu sa v Kórejskej republike nevyrába ani sa z nej nevyváža a že sa líši od ĽTP s obsahom fenolu vzhľadom na jeho chemické zloženie, vnímanie spotrebiteľov, výrobné procesy, konečné použitie a trhovú cenu. Tá istá strana tiež požadovala vylúčenie ĽTP s plošnou hmotnosťou menej ako 44 gr/m2.

               (21)

               V tejto súvislosti z prešetrovania vyplynulo, že existuje viacero druhov ĽTP – vrátane ĽTP s obsahom fenolu alebo bez obsahu fenolu a ĽTP s plošnou hmotnosťou menej ako 44 gr/m2 – a že všetky tvoria jeden produkt, pretože všetky majú podobné základné charakteristické vlastnosti, podobné výrobné procesy, identické konečné použitie a z hľadiska používateľov a spotrebiteľov sú zameniteľné. Z prešetrovania dokonca vyplynulo, že všetky druhy výrobku pozostávajú zo základného papiera natretého teplocitlivou látkou a že v podstate všetky výrobky sú výsledkom podobných výrobných procesov. Okrem toho majú všetky druhy ĽTP podobné vlastnosti a používajú sa na tlačenie v termotlačiarňach. Z pohľadu používateľa a spotrebiteľa majú preto všetky podobné konečné výsledky.

               (22)

               Je tiež potrebné konštatovať, že žiadosť o vylúčenie ĽTP s plošnou hmotnosťou menej ako 44 gr/m2 každopádne nebola podložená dôkazmi.

               (23)

               Hoci vyvážajúci výrobca tvrdil, že spotrebitelia môžu rozdielne vnímať ĽTP s obsahom fenolu alebo bez neho, neboli predložené žiadne vecné dôkazy, ktoré by odôvodnili toto tvrdenie, a prešetrením sa potvrdilo, že prevažná väčšina spotrebiteľov si nie je vedomá konkrétneho zloženia ĽTP a nerozlišuje medzi ĽTP obsahujúcim alebo neobsahujúcim fenol. Okrem toho neexistuje podstatný rozdiel v trhových cenách ĽTP s obsahom fenolu a bez obsahu fenolu. Z tohto dôvodu sa predbežne dospelo k záveru, že všetky druhy ĽTP si navzájom konkurujú, aj keď s určitými cenovými rozdielmi. K cenovej konkurencii medzi jednotlivými druhmi výrobku sa uvádza viac v oddiele 5.2.4.

               (24)

               Na základe uvedených dôvodov nemôžu byť výrobky s plošnou hmotnosťou menej ako 44 gr/m2 a ĽTP bez obsahu fenolu v tejto fáze vylúčené z vymedzenia podobného výrobku. Obidve žiadosti preto boli predbežne zamietnuté.

         3.   DUMPING

   3.1.   Úvodná poznámka

               (25)

               V období prešetrovania skupina Hansol predala 15 % až 25 % svojho celkového objemu predaja dotknutého výrobku v rámci Únie buď priamo neprepojeným stranám alebo nepriamo na ďalší predaj prostredníctvom prepojených strán; väčšinu jej predaja v rámci Únie (75 % až 85 %) tvoril predaj prepojeným stranám určený na spracovanie na malé kotúče. Rozpätia sa uvádzajú z dôvodu zachovania dôvernosti. V záujme dosiahnutia reprezentatívneho výpočtu dumpingu boli do výpočtu zahrnuté oba predajné kanály s príslušným váhovým koeficientom.

         3.2.   Normálna hodnota

               (26)

               Komisia najprv preskúmala, či je celkový objem predaja na domácom trhu u spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj na domácom trhu je reprezentatívny vtedy, ak celkový objem predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom na domácom trhu pripadajúci na vyvážajúceho výrobcu predstavoval aspoň 5 % celkového objemu vývozného predaja dotknutého výrobku do Únie v priebehu obdobia prešetrovania. Na základe toho bol celkový predaj podobného výrobku na domácom trhu v prípade vyvážajúcich výrobcov reprezentatívny.

               (27)

               Komisia následne identifikovala druhy výrobku predávané na domácom trhu, ktoré boli rovnaké ako alebo do veľkej miery pripomínajúce druhy predávané na vývoz do Únie v prípade vyvážajúcich výrobcov s reprezentatívnym predajom na domácom trhu.

               (28)

               Komisia potom preskúmala, či bol predaj na domácom trhu v prípade vyvážajúcich výrobcov pre každý druh výrobku, ktorý je rovnaký alebo porovnateľný s druhom výrobku predávaným na vývoz do Únie, reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj určitého druhu výrobku na domácom trhu je reprezentatívny, ak celkový objem predaja tohto druhu výrobku na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas obdobia prešetrovania predstavuje najmenej 5 % celkového objemu predaja identického alebo porovnateľného druhu výrobku na vývoz do Únie. Komisia stanovila, že tri výrobky sa predávali v objemoch menších ako 5 % celkového objemu vývozného predaja do Únie. Tieto druhy výrobku sa považovali za porovnateľné s druhmi výrobku predávanými na domácom trhu, jediným rozdielom bola hmotnosť papiera a v jednom prípade druh použitého fenolu. Pre tieto druhy výrobku bola normálna hodnota vytvorená.

               (29)

               Následne Komisia stanovila podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu za každý druh výrobku počas obdobia prešetrovania s cieľom rozhodnúť o tom, či na výpočet normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia použiť skutočný domáci predaj.

               (30)

               Normálna hodnota je založená na skutočnej cene na domácom trhu pre druh výrobku bez ohľadu na to, či je tento predaj ziskový, alebo nie, ak:

                           a)

                           objem predaja druhu výrobku, ktorý sa realizoval za čistú predajnú cenu rovnakú alebo vyššiu ako vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu výrobku; a

                           b)

                           vážená priemerná predajná cena tohto druhu výrobku je rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady.

               (31)

               Normálna hodnota je v tomto prípade vážený priemer cien všetkých predajov tohto druhu výrobku na domácom trhu počas obdobia prešetrovania.

               (32)

               Normálna hodnota je skutočnou domácou cenou jednotlivých druhov výrobku len v prípade ziskového domáceho predaja daných druhov výrobku počas obdobia prešetrovania, ak:

                           a)

                           objem ziskového predaja druhu výrobku predstavuje najviac 80 % celkového objemu predaja tohto druhu; alebo

                           b)

                           vážená priemerná cena tohto druhu výrobku je nižšia ako jednotkové výrobné náklady.

               (33)

               Z analýzy predaja na domácom trhu vyplynulo, že vo väčšine prípadov bol predaj na domácom trhu ziskový a že vážená priemerná predajná cena bola vyššia ako výrobné náklady. Normálna hodnota sa teda vypočítala ako vážený priemer cien všetkých domácich predajov počas obdobia prešetrovania.

               (34)

               Pri druhoch výrobku s neexistujúcim alebo nedostatočným predajom podobného výrobku na domácom trhu v reprezentatívnych množstvách Komisia vytvorila normálnu hodnotu podľa článkov 2 ods. 3 a 6 základného nariadenia.

               (35)

               Normálna hodnota bola vytvorená spočítaním týchto priemerných výrobných nákladov podobného výrobku u spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas obdobia prešetrovania:

                           a)

                           vážené priemerné predajné, všeobecné a administratívne (ďalej len „PVA“) výdavky, ktoré vznikli spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom pri predaji podobného výrobku na domácom trhu v bežnom obchode počas obdobia prešetrovania; a

                           b)

                           vážený priemerný zisk, ktorý dosiahli spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia pri predaji podobného výrobku na domácom trhu v bežnom obchode počas obdobia prešetrovania.

               (36)

               V prípade druhov výrobku, ktoré sa na domácom trhu nepredali v reprezentatívnom množstve, sa pripočítali priemerné PVA výdavky a zisk z transakcií uskutočnených v bežnom obchode na domácom trhu v súvislosti s týmito druhmi výrobku. V prípade druhov výrobku, ktoré sa na domácom trhu nepredali vôbec, sa pripočítal vážený priemer PVA výdavkov a zisk zo všetkých transakcií uskutočnených v bežnom obchode na domácom trhu.

         3.3.   Vývozná cena

               (37)

               Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 25, predaj skupiny Hansol v rámci Únie počas obdobia prešetrovania pozostával z jumbo kotúčov predávaných neprepojeným stranám, ako aj z jumbo kotúčov predávaných prepojeným stranám na ďalší predaj, ale prevažnú väčšinu predaja v rámci Únie tvoril predaj dotknutého výrobku prepojeným spoločnostiam na spracovanie na malé kotúče, ktoré sa následne ďalej predávali neprepojeným zákazníkom.

               (38)

               Pri predaji dotknutého výrobku priamo nezávislým zákazníkom v Únii bola vývozná cena v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia cena dotknutého výrobku skutočne zaplatená alebo splatná za výrobok pri jeho predaji na vývoz do Únie.

               (39)

               Pri predaji dotknutého výrobku do Únie prostredníctvom prepojených spoločností pôsobiacich ako dovozca/obchodník a/alebo spracovateľ bola vývozná cena v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia stanovená na základe ceny, za ktorú bol dovážaný výrobok alebo dovážaný a spracovaný výrobok prvýkrát ďalej predaný nezávislým zákazníkom v Únii. Predajná cena prepojenej strany pre neprepojených zákazníkov bola spätne upravená na cenu zo závodu odpočítaním PVA prepojenej strany, primeranej sumy zisku a prípadných iných položiek. Ak sa predaj týkal malého kotúča, vykázané a overené náklady na spracovanie boli dodatočne odpočítané.

               (40)

               Pokiaľ ide o použité ziskové rozpätia, Komisia v súlade s ustálenou judikatúrou súdov Únie nepoužila ziskové rozpätia prepojených spoločností, keďže tieto sa považujú za nespoľahlivé. Jeden neprepojený dovozca spolupracoval, jeho ziskovosť je však dôverná a nemohla byť zverejnená. Keďže chýbajú akékoľvek iné informácie, použilo sa primerané ziskové rozpätie uplatnené v predošlom konaní týkajúcom sa iného papierového výrobku (natieraný bezdrevný papier), ktorý sa vyrába v podobnom výrobnom odvetví (5). Keďže oba výrobky a odvetvia sú si veľmi podobné (u oboch ide o kapitálovo náročné odvetvia a okrem toho niektorí výrobcovia ĽTP vyrábajú aj natieraný bezdrevný papier), táto metóda určenia primeraného ziskového rozpätia sa považovala za odôvodnenú. Ziskové rozpätie, ktoré sa použilo vzhľadom na chýbajúce ďalšie informácie, predstavuje 4,5 %.

         3.4.   Porovnanie

               (41)

               Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu vyvážajúcich výrobcov na základe cien zo závodu.

               (42)

               Ak to bolo odôvodnené potrebou zabezpečiť spravodlivé porovnanie, Komisia v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien.

               (43)

               Keďže nebolo možné zistiť pôvod jumbo kotúčov použitých na výrobu a predaj malých kotúčov, vývozná cena jumbo kotúčov predávaných prepojeným stranám na spracovanie na malé kotúče sa porovnala s normálnou hodnotou stanovenou na súhrnnej úrovni, t. j. pre každý druh výrobku na základe priemernej predajnej ceny na domácom trhu a nákladov na výrobu v prípade spoločností Hansol Paper aj Artone.

               (44)

               Dumpingové rozpätie pre vývozné ceny pri priamom predaji jumbo kotúčov neprepojeným stranám a predaji jumbo kotúčov prostredníctvom prepojených strán sa stanovilo na základe porovnania vývoznej ceny spoločnosti Hansol Paper podľa druhu výrobku s normálnou hodnotou spoločnosti Hansol Paper podľa druhu výrobku a vývoznej ceny spoločnosti Artone podľa druhu výrobku s normálnou hodnotou spoločnosti Artone podľa druhu výrobku.

         3.5.   Dumpingové rozpätie

               (45)

               Takto vypočítané dumpingové rozpätie predstavuje 10 % až 15 % pre predaj jumbo kotúčov, ktoré sa následne spracúvajú na malé kotúče na predaj neprepojeným stranám, a 0,5 % až 5 % pre predaj jumbo kotúčov neprepojeným stranám a prepojeným stranám.

               (46)

               Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 25, 15 % až 25 % vývozu skupiny Hansol v rámci Únie počas obdobia prešetrovania pozostával z (priameho alebo nepriameho) predaja jumbo kotúčov, zatiaľ čo pri zvyšnom predaji išlo o predaj jumbo kotúčov prepojeným stranám na spracovanie na malé kotúče a ich ďalší predaj. Uvedeným dumpingovým rozpätiam boli priradené príslušné váhové koeficienty. To sa vykonalo uplatnením podielu jumbo kotúčov priamo alebo nepriamo predaných neprepojeným stranám (t. j. 15 % – 25 %) na dumpingové rozpätie vypočítané pre jumbo kotúče (0,5 % – 5 %) a uplatnením podielu jumbo kotúčov predaných prepojeným stranám na spracovanie na malé kotúče a ich ďalší predaj neprepojeným stranám (t. j. 75 % – 85 %) na dumpingové rozpätie vypočítané pre jumbo kotúče spracované na malé kotúče (10 % – 15 %).

               (47)

               V prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov Komisia v súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia porovnala váženú priemernú normálnu hodnotu každého druhu podobného výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu dotknutého výrobku.

               (48)

               Na základe toho sú predbežné vážené priemerné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:

                           Spoločnosť

                           Predbežné dumpingové rozpätie

                           skupina Hansol (Hansol Paper Co., Ltd. a Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

                           12,1

                           všetky ostatné spoločnosti (%)

                           12,1

               (49)

               V prípade všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov v Kórejskej republike Komisia stanovila dumpingové rozpätie na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Na tento účel Komisia určila úroveň spolupráce vyvážajúcich výrobcov. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov do Únie vyjadrený ako podiel na celkovom objeme vývozu (podľa dovozných štatistík Eurostatu) z dotknutej krajiny do Únie.

               (50)

               Úroveň spolupráce je v tomto prípade vysoká, pretože dovoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavoval celkový vývoz do Únie počas obdobia prešetrovania. Na tomto základe sa Komisia rozhodla stanoviť zostatkové dumpingové rozpätie na úrovni spolupracujúcej spoločnosti.

         4.   UJMA

   4.1.   Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

               (51)

               Podobný výrobok vyrábalo v Únii počas obdobia prešetrovania päť výrobcov. V zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia tvoria títo výrobcovia „výrobné odvetvie Únie“.

               (52)

               Celková výroba v Únii počas obdobia prešetrovania bola stanovená približne na 372 645 ton. Komisia stanovila tento údaj na základe vyplneného dotazníka, ktorý predložil navrhovateľ, a krížového overenia s jednotlivými vyplnenými dotazníkmi od výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Ako sa uvádza v odôvodnení 7, do vzorky boli zaradení traja výrobcovia z Únie, ktorých výroba predstavovala 75 % až 95 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii.

         4.2.   Spotreba v Únii

               (53)

               Komisia stanovila spotrebu v Únii na základe predajov výrobného odvetvia Únie neprepojeným zákazníkom v Únii (zdroj: vyplnený dotazník, ktorý predložil navrhovateľ, a jednotlivé overené vyplnené dotazníky, ktoré predložili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky), navrhovateľových odhadov vývozu ĽTP zo Spojených štátov amerických (USA) a Čínskej ľudovej republiky (ČĽR) a predajov vyvážajúceho výrobcu v Únii (zdroj: dotazníky o dumpingu).

               (54)

               Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:

                  Tabuľka 1

                  Spotreba v Únii (v tonách)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie prešetrovania

                           Celková spotreba v Únii

                           163 000  – 168 000

                           178 000  – 183 000

                           178 000  – 183 000

                           189 000  – 194 000

                              Index

                              100

                              109

                              108

                              115

                              Zdroj: Dotazníky o ujme a dumpingu.

               (55)

               Počas posudzovaného obdobia sa spotreba v Únii zvýšila o 15 %, predovšetkým v období rokov 2012 – 2013 a potom v období rokov 2014 – 2015.

         4.3.   Dovoz z dotknutej krajiny

   4.3.1.   Objem dovozu z dotknutej krajiny a podiel dovozu z dotknutej krajiny na trhu

               (56)

               Komisia stanovila objem dovozu na základe vyplneného dotazníka, ktorý predložil vyvážajúci výrobca. Trhový podiel dovozu sa stanovil na základe spotreby v Únii (pozri odôvodnenie 53).

               (57)

               Dovoz z dotknutej krajiny do Únie sa vyvíjal takto:

                  Tabuľka 2

                  Objem dovozu (v tonách) a trhový podiel

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie prešetrovania

                           Objem dovozu z dotknutej krajiny (v tonách)

                           1 000  – 2 000

                           12 000  – 17 000

                           19 000  – 25 000

                           23 000  – 28 000

                              Index

                              100

                              1 268

                              1 949

                              2 279

                           Trhový podiel (%)

                           0,7

                           8,0

                           12,4

                           13,6

                              Index

                              100

                              1 169

                              1 801

                              1 975

                              Zdroj: Dotazníky o dumpingu a ujme.

               (58)

               V roku 2015 bol dovoz z Kórejskej republiky 22,8-krát vyšší ako v roku 2012. Jeho podiel na trhu sa počas obdobia prešetrovania takisto zvýšil z 0,7 % v roku 2012 na 13,6 %.

         4.3.2.   Ceny dovozu z dotknutej krajiny a cenové podhodnotenie

               (59)

               Komisia stanovila dovozné ceny na základe vyplneného dotazníka, ktorý predložil vyvážajúci výrobca.

               (60)

               Priemerná cena dovozu z dotknutej krajiny do Únie sa vyvíjala takto:

                  Tabuľka 3

                  Dovozné ceny (EUR/tona)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie prešetrovania

                           Priemerná cena kórejského dovozu

                           1 400  – 1 500

                           1 450  – 1 550

                           1 300  – 1 400

                           1 200  – 1 300

                              Index

                              100

                              103

                              92

                              85

                              Zdroj: Dotazník o dumpingu.

               (61)

               Priemerná cena dovozu z dotknutej krajiny do Únie sa celkovo znížila o 15 %. Treba poznamenať, že cena v roku 2012 je založená na veľmi nízkej úrovni dovozu. Existuje jasná časová zhoda medzi zvýšením trhových podielov a poklesom cien.

               (62)

               Komisia určila cenové podhodnotenie počas obdobia prešetrovania tak, že porovnala:

                           a)

                           vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobku od výrobcov v Únii zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie upravené na úroveň cien zo závodu; a

                           b)

                           zodpovedajúce vážené priemerné ceny podľa druhu výrobku za dovoz spolupracujúceho výrobcu pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, stanovené na základe CIF (náklady, poistenie a prepravné) a náležite upravené o náklady po dovoze.

               (63)

               V súlade s metodikou vysvetlenou v odôvodnení 25 Komisia zohľadnila objem dotknutého výrobku, ktorý sa predal buď priamo neprepojeným stranám alebo prepojeným stranám v Únii na účely spracovania na malé kotúče.

               (64)

               Cenové porovnanie sa vykonalo podľa jednotlivých druhov výrobku. Transakcie sa v prípade potreby primerane upravili. Rabaty a zľavy sa odpočítali. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania. Výsledok ukázal, že dovozy z dotknutej krajiny vykazujú na trhu Únie vážené priemerné rozpätie cenového podhodnotenia na úrovni 8,1 %. Zistilo sa, že až 84 % objemu dovozu bolo predmetom cenového podhodnocovania.

         4.4.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

   4.4.1.   Všeobecné poznámky

               (65)

               V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia zahŕňalo skúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali počas posudzovaného obdobia vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.

               (66)

               Komisia na účely stanovenia ujmy rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele na základe údajov, ktoré sa nachádzali vo vyplnenom dotazníku, a následných informácií od navrhovateľa. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov, ktoré sa nachádzali vo vyplnených dotazníkoch zaslaných výrobcami z Únie zaradenými do vzorky. O oboch súboroch údajov sa konštatovalo, že sú reprezentatívne, pokiaľ ide o hospodársku situáciu výrobného odvetvia Únie.

               (67)

               Makroekonomické ukazovatele sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita a veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu.

               (68)

               Mikroekonomické ukazovatele sú: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.

         4.4.2.   Makroekonomické ukazovatele

   4.4.2.1.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

               (69)

               Celková výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 4

                  Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie prešetrovania

                           Objem výroby (v tonách)

                           376 150

                           344 525

                           349 601

                           372 645

                              Index

                              100

                              92

                              93

                              99

                           Výrobná kapacita (v tonách)

                           393 333

                           404 080

                           401 142

                           402 997

                              Index

                              100

                              103

                              102

                              102

                           Využitie kapacity (%)

                           96

                           85

                           87

                           92

                              Index

                              100

                              89

                              91

                              97

                              Zdroj: Dotazníky o ujme a informácie od navrhovateľa.

               (70)

               Pri výrobe výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, ide o výrobu s vysokými fixnými nákladmi. Počas posudzovaného obdobia objem výroby výrobného odvetvia Únie klesol o jedno percento. Nižšia úroveň výroby sa zaznamenala v rokoch 2013 a 2014, kedy mal jeden z výrobcov z Únie zaradený do vzorky určité ťažkosti.

               (71)

               Celková výrobná kapacita bola relatívne stabilná. Údaj za rok 2012 bol abnormálne nízky a odráža skutočnosť, že jeden z výrobcov z Únie vzhľadom na mimoriadne okolnosti dočasne pozastavil výrobu tohto výrobku. V roku 2013 už tento výrobca fungoval normálne. Ďalej je potrebné konštatovať, že počas posudzovaného obdobia ďalší výrobca z Únie, ten najmenší, postupne vyraďoval z výroby predmetný výrobok.

               (72)

               Celkové zníženie miery využívania kapacity je spojené so znížením objemu výroby. Ako sa ďalej vysvetľuje v odôvodnení 125, vysoká miera využívania kapacity uvedená v tabuľke 4 neznamená, že výrobné odvetvie nedokáže vyrobiť viac.

         4.4.2.2.   Objem predaja a podiel na trhu

               (73)

               Objem predaja a podiel na trhu výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 5

                  Objem predaja a podiel na trhu

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie prešetrovania

                           Objem predaja na trhu Únie (v tonách)

                           159 000  –164 000

                           160 000  –165 000

                           153 000  – 158 000

                           160 000  – 165 000

                              Index

                              100

                              101

                              97

                              101

                           Podiel na trhu (%)

                           96,9

                           90,3

                           86,7

                           85,1

                              Index

                              100

                              94

                              90

                              88

                              Zdroj: Dotazníky o ujme a informácie od navrhovateľa.

               (74)

               Objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 1 %.

               (75)

               Počas posudzovaného obdobia sa trhový podiel výrobného odvetvia Únie znížil z 96,9 % na 85,1 %, keďže už nemohol profitovať z nárastu spotreby. S cieľom udržať si úroveň predaja a zabrániť ešte výraznejšiemu zníženiu svojho trhového podielu bolo výrobné odvetvie Únie nútené znížiť svoje predajné ceny v dôsledku neustáleho tlaku na ceny vyvíjaného dotknutým dovozom.

         4.4.2.3.   Rast

               (76)

               Spotreba v Únii sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 15 %, pričom objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie stagnoval. Výrobnému odvetviu Únie sa tým zmenšil trhový podiel na rozdiel od trhového podielu dovozu z dotknutej krajiny, ktorý sa počas posudzovaného obdobia zvýšil a obsiahol takmer celé zvýšenie spotreby.

         4.4.2.4.   Zamestnanosť a produktivita

               (77)

               Zamestnanosť a produktivita sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 6

                  Zamestnanosť a produktivita

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie prešetrovania

                           Počet zamestnancov

                           851

                           784

                           797

                           842

                              Index

                              100

                              92

                              94

                              99

                           Produktivita (jednotka/zamestnanec)

                           442

                           439

                           439

                           443

                              Index

                              100

                              99

                              99

                              100

                              Zdroj: Dotazníky o ujme a informácie od navrhovateľa.

               (78)

               Úroveň zamestnanosti vo výrobnom odvetví Únie sa v posudzovanom období výrazne nezmenila. Úroveň zamestnanosti úzko kopíruje výrobu. Výrobné odvetvie Únie sa usilovalo o zachovanie pracovných miest aj napriek poklesu ziskovosti.

               (79)

               Produktivita pracovnej sily výrobného odvetvia Únie, meraná ako výstup na zamestnanca za rok, sa veľmi nemenila. Výrobný proces bol už do značnej miery optimalizovaný.

         4.4.2.5.   Veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu

               (80)

               Dumpingové rozpätie bolo značne nad úrovňou de minimis. Vplyv veľkosti skutočného dumpingového rozpätia na výrobné odvetvie Únie nebol vzhľadom na zvyšujúci sa objem a klesajúce ceny dovozu z dotknutej krajiny zanedbateľný.

               (81)

               Ide o prvé antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dotknutého výrobku. Neboli preto k dispozícii žiadne údaje na posúdenie vplyvu možného minulého dumpingu.

         4.4.3.   Mikroekonomické ukazovatele

   4.4.3.1.   Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

               (82)

               Priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 7

                  Predajné ceny v Únii

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie prešetrovania

                           Priemerná jednotková predajná cena v Únii na trhu (EUR/tona)

                           1 316

                           1 297

                           1 181

                           1 176

                              Index

                              100

                              98

                              90

                              89

                           Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona)

                           1 177

                           1 176

                           1 155

                           1 215

                              Index

                              100

                              100

                              98

                              103

                              Zdroj: Dotazníky o ujme.

               (83)

               Počas posudzovaného obdobia sa predajné ceny v priemere znížili (– 11 %), na rozdiel od zodpovedajúcich nákladov (+ 3 %). V posudzovanom období boli predajné ceny v priemere nižšie než jednotkové výrobné náklady.

               (84)

               S cieľom obmedziť stratu trhového podielu sa výrobcovia z Únie prispôsobili trendu klesajúcich cien dovozu a výrazne znížili svoje predajné ceny. Zvýšenie výrobných nákladov možno čiastočne vysvetliť vysokými fixnými nákladmi výroby v odvetví ĽTP v spojení s poklesom výroby (– 3 % medzi výrobcami z Únie zaradenými do vzorky). Výrobcovia z Únie čiastočne vykompenzovali zvýšenie nákladov na suroviny vyplývajúce z nevýhodného výmenného kurzu medzi USD a EUR (papierová buničina sa obchoduje v USD) prísnou kontrolou ostatných nákladov a racionalizáciou.

         4.4.3.2.   Náklady práce

               (85)

               Náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 8

                  Priemerné náklady práce na zamestnanca

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie prešetrovania

                           Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR)

                           64 244

                           63 424

                           65 919

                           67 047

                              Index

                              100

                              99

                              103

                              104

                              Zdroj: Dotazníky o ujme.

               (86)

               Počas posudzovaného obdobia sa vo všeobecnosti priemerná mzda na jedného zamestnanca zvýšila o 4 %. Zodpovedá to celkovému zvýšeniu cien v Únii v dôsledku inflácie.

         4.4.3.3.   Zásoby

               (87)

               Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

                  Tabuľka 9

                  Zásoby

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie prešetrovania

                           Konečný stav zásob (v tonách)

                           24 000  – 29 000

                           15 000  – 20 000

                           23 000  – 28 000

                           23 000  – 28 000

                              Index

                              100

                              65

                              94

                              93

                           Konečný stav zásob ako percentuálny podiel výroby (%)

                           7,9

                           5,9

                           8,3

                           7,6

                              Index

                              100

                              74

                              105

                              96

                              Zdroj: Dotazníky o ujme.

               (88)

               Počas posudzovaného obdobia sa úroveň konečného stavu zásob znížila o 7 %. Vo všeobecnosti sa podobný výrobok vyrába na základe konkrétnych objednávok používateľov. Zásoby sa nepovažujú za významný ukazovateľ ujmy v tomto type odvetvia, pretože vo všeobecnosti sa riadia výrobou a nie sú väčšie ako jednomesačná výroba. Pri konečnom stave zásob ako percentuálnom podiele výroby sa na začiatku aj na konci posudzovaného obdobia zaznamenal podobný percentuálny podiel.

         4.4.3.4.   Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál

               (89)

               Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 10

                  Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie prešetrovania

                           Ziskovosť predaja v Únii určeného neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)

                           13,0

                           11,5

                           5,3

                           – 0,5

                              Index

                              100

                              89

                              41

                              – 4

                           Peňažný tok (EUR)

                           80 000 000  – 100 000 000

                           45 000 000  – 65 000 000

                           10 000 000  – 30 000 000

                           10 000 000  – 30 000 000

                              Index

                              100

                              64

                              19

                              21

                           Investície (v EUR)

                           1 500 000  – 6 500 000

                           2 000 000  – 7 000 000

                           6 000 000  – 11 000 000

                           4 500 000  – 9 000 000

                              Index

                              100

                              116

                              280

                              203

                           Návratnosť investícií (%)

                           203,93

                           132,56

                           58,28

                           57,17

                              Index

                              100

                              65

                              29

                              28

                              Zdroj: Dotazník o ujme.

               (90)

               Komisia stanovila ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky vyjadrením čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii ako percentuálneho podielu obratu z tohto predaja.

               (91)

               Ziskovosť sa v posudzovanom období vyvíjala záporne, a to od ziskovej situácie v roku 2012 až k stratám v období prešetrovania (– 0,5 %). Zatiaľ čo tento trend čiastočne súvisí s racionalizáciou u niektorých výrobcov v Únii, výrazný cenový a objemový tlak vyvíjaný na výrobné odvetvie Únie v dôsledku zvyšovania dovozu z dotknutej krajiny v období rokov 2013 až 2015 neumožnil výrobnému odvetviu Únie, aby malo prospech zo zvyšujúcej sa spotreby v Únii.

               (92)

               Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobcov z Únie samostatne financovať svoje činnosti. Vývoj čistého peňažného toku zaznamenal výrazne klesajúci trend, a to najmä v dôsledku klesajúcej ziskovosti.

               (93)

               Návratnosť investícií je zisk vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií. Návratnosť klesla (– 72 %) v súlade so ziskovosťou. Okrem jednej konkrétnej investície na zlepšenie efektívnosti u jedného výrobcu z Únie v období rokov 2014 – 2015 výrobcovia zaradení do vzorky investovali len na úrovni súm absolútne nevyhnutných na zabezpečenie prevádzky.

               (94)

               Schopnosť získavať kapitál bola ovplyvnená poklesom ziskovosti, o čom svedčia aj nízke úrovne investovania pre tento druh odvetvia.

         4.4.4.   Záver o ujme

               (95)

               Počas posudzovaného obdobia je ujma výrobného odvetvia Únie značná a zjavná, pokiaľ ide o ukazovatele týkajúce sa ceny, ako sú zníženie predajnej ceny (– 11 %), znižovanie ziskovosti (z + 13 % na – 0,5 %), peňažné toky a návratnosť čistých aktív. V dôsledku poklesu predajných cien ani konkrétne opatrenia na zlepšenie efektívnosti a prísna kontrola nákladov nezabránili tomu, aby sa výrobcovia z Únie stali v období prešetrovania stratovými. Navyše platí, že pokiaľ ide o ukazovatele ujmy týkajúce sa objemu, výrobné odvetvie Únie nebolo schopné využiť zvyšovanie spotreby v Únii vo svoj prospech. Trhový podiel výrobcov z Únie počas posudzovaného obdobia dokonca klesol o 12 percentuálnych bodov.

               (96)

               Vzhľadom na špecifiká tohto druhu odvetvia (kapitálová náročnosť a prakticky nepretržitá prevádzka) vykazovali ukazovatele týkajúce sa objemu ako objem výroby alebo predaja v absolútnom vyjadrení pomerne stabilnú tendenciu. To je však potrebné vnímať v kontexte narastajúceho dopytu, čiže v relatívnom vyjadrení sa situácia zhoršila.

               (97)

               Napriek konkrétnym opatreniam (napríklad vzhľadom na ďalšiu optimalizáciu interných postupov) výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia na zlepšenie celkovej výkonnosti sa situácia výrazne zhoršila, a to najmä pokiaľ ide o ziskovosť a stratu trhového podielu. Ťažkosti pri získavaní kapitálu spôsobili odklad určitých investícií.

               (98)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti dospela Komisia v tejto fáze k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

         5.   PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ

               (99)

               V súlade s článkom 3 ods. 6 základného nariadenia Komisia skúmala, či dumpingový dovoz z dotknutej krajiny spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. V súlade s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia Komisia takisto skúmala, či výrobné odvetvie Únie mohlo byť súbežne s tým poškodené aj inými známymi faktormi. Komisia zabezpečila, aby prípadná ujma spôsobená inými faktormi než dumpingovým dovozom z dotknutej krajiny nebola pripísaná tomuto dumpingovému dovozu. Týmito faktormi sú: iný dovoz, vplyv cien ĽTP bez obsahu fenolu, antidumpingové clá v USA, vývozná výkonnosť výrobcov z Únie, narastajúca vzájomná konkurencia medzi nimi, viaceré nákladové problémy, globálny internet a čoraz väčšia úroveň digitalizácie (t. j. viac bezpapierových platieb), cenový tlak zo strany veľkých maloobchodných reťazcov a racionalizácia v rámci výrobného odvetvia Únie.

         5.1.   Vplyv dumpingového dovozu

               (100)

               Predajné ceny vyvážajúcich výrobcov počas posudzovaného obdobia v priemere poklesli o 15 %. Nepretržitým znižovaním jednotkovej predajnej ceny na dumpingovú úroveň počas posudzovaného obdobia boli výrobcovia z dotknutých krajín schopní výrazne zvýšiť svoj trhový podiel v období od roku 2012 (0,7 %) do obdobia prešetrovania (13,6 %).

               (101)

               Pokračujúci nárast dovozu z Kórejskej republiky v nadväznosti na rozšírenie kapacity vyvážajúceho výrobcu pri podhodnotených cenách mal jasne negatívny dosah na výkonnosť výrobného odvetvia Únie. Vzhľadom na dumpingový dovoz bolo výrobné odvetvie Únie nútené znížiť svoje predajné ceny v Únii, aby tak obmedzilo stratu svojho trhového podielu, čo sa v období prešetrovania premietlo do strát. Objem predaja výrobného odvetvia Únie zostal stabilný, nebolo teda schopné profitovať zo zvýšenia spotreby v Únii a zaznamenalo tak stratu trhového podielu o takmer 12 %.

               (102)

               Vzhľadom na jednoznačne konštatovanú časovú zhodu medzi na jednej strane neprestajne rastúcou úrovňou dumpingového dovozu za nepretržite klesajúce ceny, – pri ktorých sa zároveň zistilo podhodnocovanie cien Únie – a na druhej strane stagnáciou objemu predaja výrobného odvetvia Únie, stratou jeho trhového podielu a poklesom cien, ktorý viedol k stratovej situácii u výrobcov zaradených do vzorky, sa dospelo k názoru, že príčinou ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bol práve dumpingový dovoz.

         5.2.   Vplyv iných faktorov

   5.2.1.   Dovoz z tretích krajín

               (103)

               Objem dovozu z iných tretích krajín sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:

                  Tabuľka 11

                  Dovoz z tretích krajín

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie prešetrovania

                           Všetky tretie krajiny okrem dotknutej krajiny

                           Objem (v tonách)

                           3 500  – 5 000

                           2 000  – 3 500

                           1 500  – 3 000

                           2 000  – 3 500

                              Index

                              100

                              75

                              44

                              63

                           Trhový podiel (%)

                           2,4

                           1,7

                           1,0

                           1,3

                           Priemerná cena (EUR)

                           799

                           631

                           677

                           1 147

                              Index

                              100

                              79

                              85

                              143

                              Zdroj: Dotazník o dumpingu a odhady ETPA.

               (104)

               Dovoz z dotknutej krajiny predstavuje takmer všetok dovoz do Únie. Iný dovoz (z USA a z ČĽR) sa v posudzovanom období znížil o 37 %. Trhový podiel tohto dovozu predstavoval v posudzovanom období 1,3 %, bol preto pod úrovňou de minimis a je nepravdepodobné, že spôsobil ujmu výrobcom z Únie a narušil príčinnú súvislosť.

         5.2.2.   Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu

               (105)

               Objem vývozu (neprepojený predaj) výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjal takto:

                  Tabuľka 12

                  Výkonnosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky v oblasti vývozu

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie prešetrovania

                           Objem vývozu (tony)

                           70 000  – 90 000

                           90 000  – 110 000

                           100 000  – 120 000

                           95 000  – 115 000

                              Index

                              100

                              125

                              135

                              127

                           Priemerná cena (EUR/tona)

                           1 234

                           1 177

                           1 127

                           1 211

                              Index

                              100

                              95

                              91

                              98

                              Zdroj: Dotazníky o ujme.

               (106)

               Objem dovozu neprepojeným zákazníkom sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 27 %. Ceny v posudzovanom období klesli (– 2 %), no menej než cena na trhu Únie (– 11 %). Vzhľadom na skutočnosť, že ziskovosť na vývozných trhoch bola aj napriek poklesu lepšia než v Únii, výrobcovia z Únie využili určité vývozné príležitosti s cieľom maximalizovať využitie kapacity a rozložiť fixné náklady.

               (107)

               Na základe uvedených skutočností je nepravdepodobné, že by výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu spôsobila ujmu výrobcom z Únie a narušila príčinnú súvislosť.

         5.2.3.   Antidumpingové clá v USA

               (108)

               Vyvážajúci výrobca tvrdil, že výrobné odvetvie Únie utrpelo ujmu, pretože jeden z výrobcov zaradených do vzorky nemohol predávať ĽTP v USA z dôvodu vysokých antidumpingových ciel uplatnených na tento výrobok.

               (109)

               Tieto okolnosti mali určitý vplyv na jedného výrobcu z Únie, pokiaľ ide o objem výroby (pozri odôvodnenie 70). Tieto okolnosti by však nemali žiadny vplyv na väčšinu údajov týkajúcich sa tohto výrobcu z Únie, ako napríklad ziskovosť predaja v Únii a peňažný tok.

               (110)

               V každom prípade je tento vplyv obmedzený, pokiaľ ide o výrobné odvetvie Únie ako celok. Dôvodov je viac. Po prvé, záležitosť sa týka len jedného z výrobcov z Únie – je potrebné poznamenať, že ostatní dvaja výrobcovia zahrnutí do vzorky, ktorí opatreniam nepodliehajú, zvýšili svoj predaj do USA. Po druhé, predmetnému výrobcovi sa podarila čiastočná kompenzácia zvýšením vývozu na iné trhy. Okrem toho predmetné antidumpingové clá sa v USA zrušili vo februári 2015. Celkový vplyv v prešetrovanom období je preto takmer nulový.

               (111)

               Na základe uvedeného sa vplyv antidumpingových ciel v USA nepovažuje za natoľko významný pre výrobné odvetvie Únie ako celok, aby narušil príčinnú súvislosť.

         5.2.4.   Znižovanie cien ĽTP bez obsahu fenolu

               (112)

               Vyvážajúci výrobca tvrdil, že znižovanie cien v Únii nebolo spôsobené kórejským dovozom, ale skôr znižovaním cien ĽTP bez obsahu fenolu, čiže výrobku, ktorý vyrába a predáva výrobné odvetvie Únie, ale ktorý sa nevyváža z Kórejskej republiky. Toto tvrdenie sa zakladá na nákupnej cene niektorých spoločností prepojených s vyvážajúcim výrobcom (nákupy od dvoch výrobcov z Únie).

               (113)

               V tejto súvislosti je potrebné najskôr poznamenať, že, ako sa vysvetľuje vyššie (pozri odôvodnenie 20 a nasledujúce), ĽTP bez obsahu fenolu je zameniteľný a konkuruje si s ĽTP s obsahom fenolu, čiže jeho ceny môžu byť tiež ovplyvnené kórejským dovozom a celkovým trhom, na ktorom prevažuje ĽTP s obsahom fenolu (84 % spotreby v Únii). Okrem toho, z údajov výrobného odvetvia Únie vyplýva, že počas posudzovaného obdobia jednotkové predajné ceny ĽTP bez fenolu poklesli menej než jednotkové predajné ceny ĽTP s obsahom fenolu. Takže v skutočnosti je znižovanie cien ešte významnejšie, ak sa vynechá vplyv predaja ĽTP bez obsahu fenolu výrobného odvetvia Únie. Okrem toho sa zistilo, že vypočítané podhodnotenie založené na porovnaní podobných druhov výrobku, t. j. s vylúčením druhov bez obsahu fenolu, bolo značné.

         5.2.5.   Iné dôvody

               (114)

               Podľa niektorých strán výrobcovia z Únie utrpeli ujmu kvôli narastajúcej vzájomnej konkurencii (vo vzťahu k využitiu kapacity), vysokým nákladom (vzhľadom na celosvetové zvýšenie cien surovín spojené s výmenným kurzom medzi USD a EUR a zvyšujúce sa náklady práce a náklady na energie), globálnemu internetu a čoraz väčšej digitalizácii (t. j. viac bezpapierových platieb) a cenovému tlaku zo strany veľkých maloobchodných reťazcov (ako sú čerpacie stanice a supermarkety). Žiadny z týchto faktorov sa však nepovažuje za taký, ktorý by narušil príčinnú súvislosť medzi značnou ujmou a dumpingovým dovozom z Kórejskej republiky.

               (115)

               Neexistujú žiadne dôkazy o protisúťažných praktikách. Nič v spise nenaznačuje, že by konkurencia medzi výrobcami z Únie (vo vzťahu k využitiu kapacity) bola nespravodlivá.

               (116)

               Pokiaľ ide o tvrdenia týkajúce sa vysokých nákladov, je potrebné konštatovať, že výrobcovia z Únie počas posudzovaného obdobia prísne kontrolovali náklady a ich zvýšenie bolo minimálne (+ 3 %). Takéto zvýšenie zahŕňa všetky zmeny v cenách papierovej buničiny (ktoré predstavujú asi jednu tretinu celkových nákladov na ĽTP), v nákladoch na energie a nákladoch práce, pričom náklady práce sa podrobnejšie analyzujú v odôvodneniach 85 a 86.

               (117)

               V rámci prešetrenia sa nepotvrdilo, že by globálny internet a čoraz väčšia digitalizácia (t. j. viac bezpapierových platieb) mohli predstavovať zdroj ujmy pre výrobné odvetvie Únie. Naopak, zistilo sa, že spotreba ĽTP v rámci Únie sa neustále zvyšuje.

               (118)

               Čo sa týka tvrdení, že by dochádzalo k cenovému tlaku od veľkých maloobchodných reťazcov (ako sú čerpacie stanice a supermarkety), zainteresované strany neposkytli žiadne vecné dôkazy a prešetrením sa tieto tvrdenia nepotvrdili.

               (119)

               Ďalej je potrebné poznamenať, že prešetrením sa ukázalo, že niektorí výrobcovia z Únie v nedávnej minulosti uskutočnili reštrukturalizáciu a reorganizáciu s cieľom zlepšiť svoju konkurencieschopnosť. Niektoré z týchto procesov ešte prebiehajú a niektoré z konkrétnych plánovaných opatrení, ako napríklad konkrétne investície, boli zbrzdené vplyvom dumpingových dovozov na ziskovosť týchto výrobcov, čo ovplyvnilo ich schopnosť získavať kapitál. Tento faktor sa teda nepovažuje za taký, ktorý by narušil príčinnú súvislosť medzi značnou ujmou a dumpingovým dovozom z Kórejskej republiky.

         5.3.   Záver o príčinnej súvislosti

               (120)

               Komisia na základe uvedeného dospela v tejto fáze k záveru, že značná ujma výrobného odvetvia Únie bola spôsobená dumpingovými dovozmi z dotknutej krajiny a že ďalšie faktory, posudzované jednotlivo alebo spoločne, nenarušili príčinnú súvislosť.

               (121)

               Komisia rozlíšila a oddelila účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od účinkov dumpingového dovozu spôsobujúcich ujmu. V prípade ostatných identifikovaných faktorov, ako sú výkonnosť výrobcov z Únie v oblasti vývozu, antidumpingové clá v USA, vyššie náklady a viacero racionalizačných procesov, sa predbežne nezistilo, že narúšajú príčinnú súvislosť, a to aj pri zohľadnení ich možného kombinovaného účinku.

         6.   ZÁUJEM ÚNIE

               (122)

               V súlade s článkom 21 základného nariadenia Komisia skúmala, či napriek zisteniu dumpingu spôsobujúceho ujmu môže vyvodiť jednoznačný záver, že v tomto prípade nie je v záujme Únie prijať opatrenia. Stanovenie záujmu Únie vychádzalo z hodnotenia všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, obchodníkov na rôznych úrovniach a používateľov.

         6.1.   Záujem výrobného odvetvia Únie

               (123)

               Výrobné odvetvie Únie pozostáva z piatich výrobcov v troch členských štátoch (Nemecko, Španielsko a Fínsko). Žiadny z výrobcov nenamietal voči začatiu prešetrovaniu.

               (124)

               Všetci výrobcovia z Únie sa aktívne na prešetrení zúčastnili a argumentovali, že zavedenie opatrení by mohlo zabezpečiť zamestnanosť, podporiť väčšie investície a prispieť k zvráteniu trendu znižujúcej sa ziskovosti, ktorý je možné pozorovať, odkedy kórejský vývozca vstúpil na trh EÚ.

               (125)

               Výrobné odvetvie Únie už v minulosti prešlo výraznou reštrukturalizáciou a neustále venuje pozornosť zvyšovaniu efektívnosti vo výrobnom procese. Z porovnania údajov o objeme výroby v tabuľke 4 so spotrebou v Únii uvedenou v odôvodneniach 53 až 55 vyplýva, že napriek tvrdeniu jednej zo strán výrobné odvetvie Únie je schopné pokryť dopyt v rámci Únie. Vysoká miera využívania výrobnej kapacity uvedená v tabuľke 4 neznamená, že výrobné odvetvie Únie nedokáže vyrobiť viac. Na jednej strane majú výrobcovia z Únie viacúčelové vybavenie so schopnosťou „prepnúť“ na výrobu iného výrobku. Na druhej strane menší výrobca z Únie, ktorý predmetný výrobok postupne vyraďoval z výroby, by mohol prehodnotiť svoje rozhodnutie, ak by existovala spravodlivá súťaž.

               (126)

               Predpokladá sa, že zavedenie opatrení obnoví rovnaké podmienky a spravodlivú cenovú úroveň na trhu Únie, a zlepší ziskovosť výrobného odvetvia Únie na úrovne, ktoré sa považujú za normálne pre toto kapitálovo náročné odvetvie. Ak by sa neuplatňovali žiadne clá, niektorí z výrobcov z Únie by možno museli obmedziť alebo aj ukončiť svoje činnosti v oblasti ĽTP a znížiť počty pracovných miest. Na trhu by tak mohlo dôjsť k nižšej miere konkurencie a mnohí používatelia by mali k dispozícii ešte obmedzenejšie zdroje dodávok.

               (127)

               Ak by sa opatrenia neprijali, je veľmi pravdepodobné, že situácia výrobného odvetvia Únie by sa ďalej zhoršovala. Je pravdepodobné, že dôjde k ďalším stratám zisku a trhového podielu, keďže neexistujú dôvody, na základe ktorých by sa mohlo tvrdiť, že znižovanie cien sa zastaví bez opatrení.

               (128)

               Komisia preto v tejto fáze dospela k záveru, že uloženie antidumpingových ciel by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.

         6.2.   Záujem ostatných zainteresovaných strán

               (129)

               Útvary Komisie zaslali dotazníky 50 zainteresovaným stranám. Nie všetky z nich však dotazník vyplnili: 25 spracovateľov, obchodníci na rozličných úrovniach a jedno združenie (Konfederácia európskeho papierenského priemyslu, ďalej len „CEPI“) sa vyjadrili, ale len 14 strán v skutočnosti vyplnilo dotazník. Tieto odpovede však neboli vždy vyčerpávajúce, niektoré z nich boli len tvrdeniami nepodloženými overiteľnými dôkazmi.

               (130)

               Traja zo spracovateľov, ktorí vyplnili dotazník, sa vyjadrili v prospech opatrení, predovšetkým z dôvodu, že opatreniami by sa obnovili spravodlivé podmienky hospodárskej súťaže na trhu EÚ. Z hľadiska objemu nákupu ĽTP sú títo spracovatelia významnejší ako tí, ktorí sa nevyjadrili alebo sa vyjadrili proti opatreniam. CEPI bola tiež za tieto opatrenia a tvrdila, že kórejský dumpingový vývoz negatívne ovplyvňuje všeobecne dodávateľské odvetvia, neprepojených spracovateľov a konečných spotrebiteľov.

               (131)

               Strany, ktoré boli proti zavedeniu opatrení, sa obávajú nedostatku papiera a zvyšovania cien, nedostatku alternatívnych zdrojov zásobovania, protisúťažných praktík zo strany výrobcov z Únie a v konečnom dôsledku konca niektorých spracovateľských činností a/alebo spracovateľov. V rámci prešetrenia sa však zistilo, že v Európskej únii existuje viacero dostupných zdrojov zásobovania, neexistuje žiadny náznak protisúťažných praktík zo strany výrobcov z Únie a že zavedenie opatrení by neznamenalo výrazné zvyšovanie cien, aj vzhľadom na úroveň dumpingového rozpätia.

               (132)

               A nakoniec, vyvážajúci výrobca aj vláda Kórejskej republiky tvrdili, že analýza záujmu Únie by mala zohľadniť investície skupiny Hansol v Únii v období rokov 2013 až 2016 a počet pracovných miest, ktoré sa týkajú prepojených spracovateľov. Neposkytli však žiadne dôkazy, ktoré by sa týkali konkrétne výroby ĽTP.

               (133)

               Okrem toho sa vychádza z toho, keďže opatrenie by len obnovilo spravodlivú súťaž na trhu Únie, že pomocou antidumpingových opatrení bude dovoz dotknutého výrobku vstupovať do Únie pri cenách, ktoré nespôsobujú ujmu. To by malo predstavovať výhodu pre nezávislých spracovateľov.

               (134)

               Komisia preto dospela k záveru, že v tejto fáze vplyv antidumpingových ciel na strany, ktoré sú proti opatreniam, neprevažuje pozitívny vplyv opatrení na výrobné odvetvie Únie. Pokiaľ ide o strany, ktoré predložili nepodložené tvrdenia, prešetrením sa nezistilo, že by zavedenie opatrení malo na nich zásadný, či vôbec nejaký vplyv.

         6.3.   Záver o záujme Únie

               (135)

               Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody domnievať sa, že uloženie opatrení na dovoz ĽTP s pôvodom v Kórejskej republike v tejto fáze prešetrovania nie je v záujme Únie.

         7.   PREDBEŽNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

               (136)

               Na základe záverov, ku ktorým dospela Komisia vo vzťahu k dumpingu, ujme, príčinnej súvislosti a záujmu Únie, by sa mali uložiť predbežné opatrenia, aby sa predišlo ďalšej ujme, ktorú výrobnému odvetviu Únie spôsobuje dumpingový dovoz.

         7.1.   Úroveň na odstránenie ujmy (rozpätie ujmy)

               (137)

               Na stanovenie úrovne opatrení Komisia najskôr stanovila výšku cla potrebnú na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (138)

               Ujma by bola odstránená, keby bolo výrobné odvetvie Únie schopné pokryť svoje výrobné náklady a dosiahnuť taký zisk pred zdanením, aký možno vo výrobnom odvetví tohto typu primerane dosiahnuť z predaja podobného výrobku na trhu Únie za bežných podmienok hospodárskej súťaže, t. j. bez dumpingového dovozu.

               (139)

               V podnete navrhovateľ žiadal Komisiu, aby použila „asi 10 %“ obratu ako primerané ziskové rozpätie nespôsobujúce ujmu. V rámci prešetrenia sa ukázalo, že skutočná ziskovosť výrobného odvetvia Únie pred tým, než nárast kórejského dovozu zanechal významný vplyv, bola 13 % v roku 2012 a 11,5 % v roku 2013. Na základe toho sa Komisia preto domnieva, že rozpätie zisku, ktoré výrobné odvetvie dosiahlo v poslednom reprezentatívnom roku, t. j. v roku 2013, je vhodným základom pre cieľový zisk.

               (140)

               Komisia na tomto základe vypočítala cenu podobného výrobku, ktorá výrobnému odvetviu Únie nespôsobuje ujmu, pripočítaním uvedeného ziskového rozpätia 11,5 % k výrobným nákladom výrobcov z Únie zaradeným do vzorky počas obdobia prešetrovania.

               (141)

               Komisia potom určila úroveň odstránenia ujmy na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v dotknutej krajine stanovenej na účely výpočtov cenového podhodnotenia s váženou priemernou cenou podobného výrobku nespôsobujúcou ujmu, ktorý počas obdobia prešetrovania predávali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky na trhu Únie. Prípadný rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania bol vyjadrený ako percento váženej priemernej dovoznej hodnoty CIF (náklady, poistenie a prepravné). Rozpätie ujmy bolo predbežne stanovené na 35,8 %.

         7.2.   Predbežné opatrenia

               (142)

               V súlade s pravidlom menšieho cla uvedeným v článku 7 ods. 2 základného nariadenia by sa na dovoz určitého ľahkého termopapiera s pôvodom v Kórejskej republike mali uložiť predbežné antidumpingové opatrenia. Komisia porovnala rozpätia ujmy a dumpingové rozpätia. Výška cla by sa mala stanoviť na úrovni nižšieho z rozpätí (rozpätie dumpingu a rozpätie ujmy), t. j. na úrovni rozpätia dumpingu.

               (143)

               Na základe uvedených skutočností sú sadzby predbežného antidumpingového cla, vyjadrené ako cena CIF na hranici Únie pred preclením, takéto:

                           Krajina

                           Spoločnosť

                           Dumpingové rozpätie

                           Rozpätie ujmy

                           Predbežné antidumpingové clo

                           Kórejská republika

                           skupina Hansol (Hansol Paper Co., Ltd a Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

                           12,1

                           35,8

                           12,1

                           všetky ostatné spoločnosti

                           12,1

                           35,8

                           12,1

               (144)

               Ako sa tiež vysvetľuje v odôvodnení 50, úroveň spolupráce je v tomto prípade vysoká, pretože dovoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavoval celkový vývoz do Únie počas obdobia prešetrovania. Preto je zostatkové antidumpingové clo stanovené na úrovni spolupracujúcej spoločnosti.

               (145)

               Ak spoločnosť následne zmení názov svojho subjektu, môže požiadať o uplatnenie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb. Žiadosť sa musí zaslať Komisii (6). Žiadosť musí obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré umožnia preukázať, že uvedenou zmenou nie je dotknuté právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje. Ak zmenou názvu spoločnosti nie je dotknuté právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje, oznámenie o zmene názvy sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

               (146)

               Aby sa zaistilo riadne vymáhanie antidumpingových ciel, antidumpingové clo pre všetky ostatné spoločnosti by sa nemalo vzťahovať iba na vyvážajúcich výrobcov, ktorí pri tomto prešetrovaní nespolupracovali, ale aj na výrobcov, ktorí v období prešetrovania neuskutočnili žiadny vývoz do Únie.

         8.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

               (147)

               V záujme riadneho úradného postupu Komisia vyzve zainteresované strany, aby v stanovenej lehote predložili písomné pripomienky a/alebo požiadali o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

               (148)

               Zistenia týkajúce sa uloženia predbežných ciel sú predbežné a môžu sa zmeniť v konečnej fáze prešetrovania,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   1.   Ukladá sa predbežné antidumpingové clo na dovoz určitého ľahkého termopapiera s plošnou hmotnosťou 65 gr/m2 alebo menej; v kotúčoch so šírkou 20 cm alebo viac, s hmotnosťou kotúča (vrátane papiera) 50 kg alebo viac a priemerom kotúča (vrátane papiera) 40 cm alebo viac („jumbo kotúče“); tiež s podkladovým náterom na jednej alebo na oboch stranách; natretého teplocitlivou látkou na jednej alebo oboch stranách; a s vrchným náterom alebo bez, s pôvodom v Kórejskej republike, v súčasnosti patriaceho pod číselné znaky KN ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 a ex 4823 90 85 (kódy TARIC: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520).
   2.   Sadzba predbežného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú frankocenu výrobku opísaného v odseku 1 na hranici Únie pred preclením je 12,1 %.
   3.   Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha poskytnutiu zábezpeky, ktorá sa rovná výške predbežného cla.
   4.   Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
   Článok 2
   1.   Do 25 kalendárnych dní od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia môžu zainteresované strany:

               a)

               požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie;

               b)

               predložiť Komisii písomné pripomienky a

               c)

               požiadať o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

         2.   Do 25 kalendárnych dní odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia môžu strany uvedené v článku 21 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/1036 predložiť pripomienky k uplatňovaniu predbežných opatrení.
   Článok 3
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 1 sa uplatňuje počas obdobia šiestich mesiacov.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 16. novembra 2016

            Za Komisiu

            predseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21.

      (2)  Nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 (Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51) sa zrušilo nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 (ďalej len „základné nariadenie“).

      (3)  Ú. v. EÚ C 62, 18.2.2016, s. 7.

      (4)  Tieto informácie sa uvádzajú v rozpätiach vzhľadom na riziko spätnej analýzy údajov konkurencie zo strany jednej z vybraných spoločností.

      (5)  Odôvodnenie 73 vykonávacieho nariadenia Rady (EÚ) č. 451/2011 (Ú. v. EÚ L 128, 14.5.2011, s. 1).

      (6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, BELGIUM.


title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/236 z 18. februára 2016, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

text:
               19.2.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 44/9

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2016/236
   z 18. februára 2016,
   ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
   so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,
   keďže:

               (1)

               Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

               (2)

               Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.
   Článok 2
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 18. februára 2016

            Za Komisiu

            v mene predsedu

         Jerzy PLEWA

            generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

      (1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PRÍLOHA

         Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Číselný znak KN

                  Kód tretej krajiny (1)

                  Paušálna dovozná hodnota

                  0702 00 00

                  EG

                  86,9

                  IL

                  283,6

                  MA

                  97,2

                  SN

                  172,2

                  TN

                  107,9

                  TR

                  102,0

                  ZZ

                  141,6

                  0707 00 05

                  MA

                  84,3

                  TR

                  183,9

                  ZZ

                  134,1

                  0709 91 00

                  TN

                  173,6

                  ZZ

                  173,6

                  0709 93 10

                  MA

                  44,6

                  TR

                  164,5

                  ZZ

                  105,0

                  0805 10 20

                  CL

                  98,4

                  EG

                  45,1

                  IL

                  62,6

                  MA

                  58,5

                  TN

                  50,3

                  TR

                  60,8

                  ZZ

                  62,6

                  0805 20 10

                  IL

                  124,1

                  MA

                  86,5

                  TR

                  84,6

                  ZZ

                  98,4

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  68,8

                  IL

                  140,8

                  MA

                  121,2

                  TR

                  60,5

                  ZZ

                  97,8

                  0805 50 10

                  EG

                  91,9

                  IL

                  96,1

                  MA

                  74,1

                  TR

                  92,9

                  ZZ

                  88,8

                  0808 10 80

                  CL

                  93,3

                  US

                  110,4

                  ZZ

                  101,9

                  0808 30 90

                  CL

                  235,9

                  CN

                  89,3

                  TR

                  81,0

                  ZA

                  100,9

                  ZZ

                  126,8

         (1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (EÚ) č. 1106/2012 z 27. novembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o štatistike Spoločenstva o zahraničnom obchode s nečlenskými krajinami, pokiaľ ide o aktualizáciu nomenklatúry krajín a území (Ú. v. EÚ L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.


title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 726/2011 z  25. júla 2011 , ktorým sa mení a dopĺňa vykonávacie nariadenie (ES) č. 543/2011, pokiaľ ide o spúšťacie úrovne dodatočných ciel na jablká

text:
               26.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 194/25

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 726/2011
   z 25. júla 2011,
   ktorým sa mení a dopĺňa vykonávacie nariadenie (ES) č. 543/2011, pokiaľ ide o spúšťacie úrovne dodatočných ciel na jablká
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1), a najmä na jeho článok 143 písm. b) v spojení s jeho článkom 4,
   keďže:

               (1)

               Vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), sa ustanovuje dohľad nad dovozom výrobkov uvedených v prílohe XVIII k danému nariadeniu. Tento dohľad sa vykonáva v súlade s pravidlami ustanovenými v článku 308d nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (3).

               (2)

               Na účely uplatňovania článku 5 ods. 4 dohody o poľnohospodárstve (4) uzatvorenej v rámci Uruguajského kola multilaterálnych obchodných rokovaní a na základe posledných dostupných údajov za roky 2008, 2009 a 2010 by sa mala upraviť spúšťacia úroveň dodatočných ciel v prípade jabĺk.

               (3)

               Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 543/2011 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

               (4)

               Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   Príloha XVIII k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 543/2011 sa nahrádza textom uvedeným v prílohe k tomuto nariadeniu.
   Článok 2
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Uplatňuje sa od 1. septembra 2011.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 25. júla 2011

            Za Komisiu

            predseda

         José Manuel BARROSO

      (1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

      (3)  Ú. v. ES L 253, 11.10.1993, s. 1.

      (4)  Ú. v. ES L 336, 23.12.1994, s. 22.

      PRÍLOHA

            „PRÍLOHA XVIII

               DODATOČNÉ DOVOZNÉ CLÁ: HLAVA IV KAPITOLA I ODDIEL 2

            Opis výrobkov nemá vplyv na pravidlá výkladu kombinovanej nomenklatúry a slúži len na informáciu. Rozsah pôsobnosti dodatočných ciel je na účely tejto prílohy určený rozsahom pôsobnosti číselných znakov KN v ich aktuálnej podobe v čase prijatia tohto nariadenia.

                        Poradové číslo

                        Číselný znak KN

                        Opis tovaru

                        Obdobie uplatňovania

                        Spúšťacie úrovne
                        (v tonách)

                        78.0015

                        0702 00 00

                        rajčiaky

                        od 1. októbra do 31. mája

                        481 625

                        78.0020

                        od 1. júna do 30. septembra

                        44 251

                        78.0065

                        0707 00 05

                        uhorky šalátové

                        od 1. mája do 31. októbra

                        31 289

                        78.0075

                        od 1. novembra do 30. apríla

                        26 583

                        78.0085

                        0709 90 80

                        artičoky

                        od 1. novembra do 30. júna

                        17 258

                        78.0100

                        0709 90 70

                        cukety

                        od 1. januára do 31. decembra

                        57 955

                        78.0110

                        0805 10 20

                        pomaranče

                        od 1. decembra do 31. mája

                        368 535

                        78.0120

                        0805 20 10

                        klementínky

                        od 1. novembra do konca februára

                        175 110

                        78.0130

                        0805 20 30
                        0805 20 50
                        0805 20 70
                        0805 20 90

                        mandarínky (vrátane tangerínok a satsumov); wilkingy a podobné citrusové hybridy

                        od 1. novembra do konca februára

                        115 625

                        78.0155

                        0805 50 10

                        citróny

                        od 1. júna do 31. decembra

                        346 366

                        78.0160

                        od 1. januára do 31. mája

                        88 090

                        78.0170

                        0806 10 10

                        stolové hrozno

                        od 21. júla do 20. novembra

                        80 588

                        78.0175

                        0808 10 80

                        jablká

                        od 1. januára do 31. augusta

                        700 556

                        78.0180

                        od 1. septembra do 31. decembra

                        65 039

                        78.0220

                        0808 20 50

                        hrušky

                        od 1. januára do 30. apríla

                        229 646

                        78.0235

                        od 1. júla do 31. decembra

                        35 541

                        78.0250

                        0809 10 00

                        marhule

                        od 1. júna do 31. júla

                        5 794

                        78.0265

                        0809 20 95

                        čerešne okrem višní

                        od 21. mája do 10. augusta

                        30 783

                        78.0270

                        0809 30

                        broskyne vrátane nektáriniek

                        od 11. júna do 30. septembra

                        5 613

                        78.0280

                        0809 40 05

                        slivky

                        od 11. júna do 30. septembra

                        10 293“


title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/923 z 24. mája 2017, ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Traditional Welsh Cider (CHZO)]

text:
               31.5.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 140/4

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/923
   z 24. mája 2017,
   ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Traditional Welsh Cider (CHZO)]
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (1), a najmä na jeho článok 52 ods. 2,
   keďže:

               (1)

               Žiadosť Spojeného kráľovstva o zápis názvu „Traditional Welsh Cider“ do registra bola v súlade s článkom 50 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (2).

               (2)

               Vzhľadom na to, že Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 51 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, názov „Traditional Welsh Cider“ by sa mal zapísať do registra,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   Názov „Traditional Welsh Cider“ (CHZO) sa zapisuje do registra.
   Názov uvedený v prvom odseku sa vzťahuje na výrobok triedy 1.8. Iné výrobky prílohy I k zmluve (koreniny atď.) uvedenej v prílohe XI k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 668/2014 (3).
   Článok 2
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 24. mája 2017

            Za Komisiu

            v mene predsedu

         Phil HOGAN

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ C 29, 28.1.2017, s. 27.

      (3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 668/2014 z 13. júna 2014, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (Ú. v. EÚ L 179, 19.6.2014, s. 36).