title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 470/2014 z 13. mája 2014, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz solárneho skla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

text:
               14.5.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 142/1

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 470/2014
   z 13. mája 2014,
   ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz solárneho skla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), najmä na jeho článok 9 ods. 4 a článok 14 ods. 1,
   keďže:
   A.   POSTUP

   1.   Dočasné opatrenia

               (1)

               Dňa 28. novembra 2013 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) uložila dočasné antidumpingové clo na dovoz solárneho skla z Čínskej ľudovej republiky nariadením (EÚ) č. 1205/2013 (ďalej len „dočasné nariadenie“) (2).

               (2)

               Toto konanie sa začalo 28. februára 2013 na základe podnetu podaného v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 25 % celkovej výroby solárneho skla v Únii (3).

               (3)

               Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2012 do 31. decembra 2012 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Skúmanie vývoja týkajúceho sa posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

         2.   Následný postup

               (4)

               Po zverejnení základných skutočností a úvah, na základe ktorých bolo uložené dočasné antidumpingové clo (ďalej len „dočasné zverejnenie“), niekoľko zainteresovaných strán písomne vyjadrilo svoje stanovisko k dočasným zisteniam. Stranám, ktoré o to požiadali, bola poskytnutá možnosť vypočutia.

               (5)

               Komisia pokračovala v získavaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia. Posúdili sa ústne a písomné pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, a dočasné zistenia sa podľa potreby zodpovedajúcim spôsobom upravili.

               (6)

               Komisia následne informovala všetky strany o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých plánovala uložiť konečné antidumpingové clo na dovoz solárneho skla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) a s konečnou platnosťou vybrať sumy zabezpečené dočasným clom (ďalej len „konečné zverejnenie“). Všetkým stranám sa poskytla lehota, v rámci ktorej mohli predložiť pripomienky týkajúce sa tohto konečného zverejnenia.

               (7)

               Pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, sa posúdili, a v prípade potreby zohľadnili.

         3.   Výber vzorky

               (8)

               Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že celkový počet výrobcov z Únie nebol zreteľne uvedený v odôvodneniach 7, 11 a 75 dočasného nariadenia. Komisia v tejto súvislosti potvrdzuje, že sa prihlásilo osem výrobcov z Únie, ktorí boli aktívni počas OP. Totožnosť všetkých výrobcov z Únie okrem jedného bola utajená. Navrhovateľ vo svojej odpovedi na všeobecný informačný dokument uviedol troch výrobcov z Únie, ktorí ukončili svoju činnosť (Guardian, AGC a Centrosolar Glass), a štvrtú spoločnosť, ktorá výrazne znížila výrobu (Saint Gobain).

               (9)

               Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa metódy výberu vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a výrobcov z Únie, týmto sa potvrdzujú dočasné zistenia uvedené v odôvodneniach 7 až 24 dočasného nariadenia.

         4.   Vyplnené dotazníky a overovacie návštevy

               (10)

               Po prijatí dočasného nariadenia sa v priestoroch druhého spolupracujúceho používateľa uskutočnila overovacia návšteva, konkrétne v spoločnosti Viessmann Faulquemont SAS vo Francúzsku.

         5.   Procesné práva

               (11)

               Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že dočasné zverejnenie, ktoré mu bolo poskytnuté, nebolo primerané, najmä pokiaľ ide o výpočet rozpätia dumpingu, podhodnotenia a ujmy. Vzhľadom na neexistenciu primeraného zverejnenia bol zbavený svojich základných práv na obhajobu, ktoré sú zaručené nariadením (ES) č. 1225/2009 („základné nariadenie“), dohodou WTO o antidumpingu, ako aj Chartou základných práv Európskej únie.

               (12)

               Pokiaľ ide o výpočet dumpingového rozpätia, vyvážajúci výrobca tvrdil, že v dočasnom zverejnení neboli poskytnuté žiadne podrobnosti týkajúce sa výšky úpravy uplatňovanej na náklady na povrchovú úpravu a náklady na výrobný proces plavením (pozri odôvodnenie 64 dočasného nariadenia) alebo percenta predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku.

               (13)

               Toto tvrdenie bolo prijaté a Komisia zverejnila ďalšie informácie. Ak z dôvodu zachovania dôvernosti nebolo možné poskytnúť presné údaje, zverejnili sa rozsahy.

               (14)

               Po konečnom zverejnení vyvážajúci výrobca tvrdil, že zverejnené údaje ešte neboli dostatočné a konkrétne uviedol, že nebolo jasné, či sa pri tejto úprave uplatňovanej na náklady na povrchovú úpravu zohľadnili náklady na povrchovú úpravu na jednej strane, na oboch stranách alebo na oboje.

               (15)

               Ako je vysvetlené v odôvodnení 68, zainteresované strany neposkytli žiadny dôkaz, ktorý by preukázal, že medzi solárnym sklom s antireflexným povrchom na jednej strane a na oboch stranách existujú výrazné rozdiely v nákladoch na výrobu. Komisia preto pri výpočte úrovne úpravy nerozlišovala medzi solárnym sklom s antireflexným povrchom na jednej strane alebo oboch stranách.

               (16)

               Pokiaľ ide o ujmu, ten istý vyvážajúci výrobca sa sťažoval, že v jeho osobitnom informačnom dokumente boli predajné ceny a cieľové ceny výrobcov z Únie v súvislosti s dvoma z celkovo piatich druhov výrobku označené ako dôverné alebo poskytnuté vo forme rozsahu z dôvodu zachovania dôvernosti.

               (17)

               Spoločnosť takisto tvrdila, že v tomto prípade existuje vysoký stupeň utajenia, pričom je známe meno iba jedného výrobcu z Únie zaradeného do vzorky. Spoločnosť sa preto domnievala, že aj keď sa tieto informácie pri niektorých druhoch výrobkov týkajú údajov iba jedného alebo dvoch výrobcov z Únie, v žiadnom prípade by nebolo možné určiť uvedené spoločnosti a poskytnúť tak vyvážajúcemu výrobcovi individuálnu alebo kolektívnu konkurenčnú výhodu v porovnaní s konkurentmi v Únii.

               (18)

               Podľa článku 20 základného nariadenia je Komisia povinná zverejňovať po dočasných opatreniach podrobné údaje týkajúce sa základných skutočností a úvah, na základe ktorých boli uložené opatrenia. Komisia je však takisto povinná podľa článku 19 základného nariadenia považovať za dôverné všetky informácie, ktoré sú takejto povahy alebo ktoré sa poskytujú na základe dôvernosti.

               (19)

               V tomto konkrétnom prípade boli skutočné predajné ceny a cieľové ceny výrobcov z Únie pre dva druhy výrobkov buď odstránené, alebo nahradené rozsahmi, pretože informácie o jednom druhu výrobku pochádzajú výlučne od jedného alebo dvoch výrobcov z Únie. V tomto odvetví je okrem toho všeobecne známe, že tento konkrétny druh výrobku nevyrábajú žiadni iní výrobcovia z Únie. Komisia preto považuje tieto informácie na základe ich povahy za dôverné, keďže ich zverejnenie by pre konkurentov predstavovalo výraznú konkurenčnú výhodu a/alebo by malo značný negatívny vplyv na spoločnosti poskytujúce tieto informácie. Okrem toho bol v prípade druhého druhu výrobkov odstránený ten istý typ informácií s cieľom predísť tomu, aby sa údaje pre prvý druh výrobku odpočítali od celkových dostupných údajov.

               (20)

               Spoločnosť po konečnom zverejnení znovu zdôraznila svoje tvrdenie, že úroveň zverejnenia výpočtu rozpätia ujmy bola nedostatočná a neprimeraná. Konkrétne vyjadrila sťažnosť, že nebolo jasné, ako bol vybraný druhý druh výrobku, ktorého údaje boli odstránené. Komisia objasnila, že sa tak stalo čisto náhodne.

               (21)

               Spoločnosť ako riešenie údajného nedostatočného zverejnenia navrhla, aby sa jej právnici stretli so zamestnancami Komisie a podrobne prediskutovali výpočet rozpätia dumpingu a ujmy bez toho, aby sa urobila kópia akéhokoľvek dôverného dokumentu, alebo aby mali prípadne prístup k dátovej miestnosti v priestoroch Komisie, kde by sa mohli urobiť poznámky.

               (22)

               Komisia nemohla tejto žiadosti vyhovieť. Aby mohli právnici spoločnosti overiť tieto výpočty, museli by sa poskytnúť presné údaje od jednej alebo dvoch spoločností. Toto nebolo možné, keďže Komisia je povinná zachovať dôvernosť týchto údajov v súlade s článkom 19 základného nariadenia.

               (23)

               Komisia okrem toho v konečnom zverejnení výslovne uviedla, že pokiaľ ide o otázky týkajúce sa práva spoločnosti na obhajobu – ako je prístup k spisu – môže sa v rámci pôsobnosti úradníka pre vypočutie obrátiť na úradníka pre vypočutie (4). Spoločnosť sa však neobrátila na úradníka pre vypočutie v lehote stanovenej na predloženie pripomienok ku konečnému zverejneniu.

               (24)

               Komisia vzhľadom na uvedené skutočnosti zamietla tvrdenia týkajúce sa možného porušenia procesných práv dotknutého vyvážajúceho výrobcu.

         B.   DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

   1.   Dotknutý výrobok

               (25)

               Ako je uvedené v odôvodnení 26 dočasného nariadenia, dotknutým výrobkom je solárne sklo skladajúce sa z kaleného sodno-draselného tabuľového skla s obsahom železa menej ako 300 ppm, solárnou priepustnosťou viac ako 88 % (meranou podľa AM1,5 300 – 2 500 nm), odolnosťou voči teplu až do 250 °C (meranou podľa normy EN 12150), odolnosťou voči tepelnému šoku Δ 150 K (meranou podľa normy EN 12150) a pevnosťou 90 N/mm2 alebo viac (meranou podľa normy EN 1288-3) (ďalej len „dotknutý výrobok“, bežne označovaný ako „solárne sklo“). Príslušný výrobok je v súčasnosti zaradený pod číselný znak KN ex 7007 19 80.

         2.   Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku

               (26)

               Jeden vyvážajúci výrobca po dočasnom zverejnení tvrdil, že na rozdiel od toho, čo bolo uvedené v odôvodnení 32 dočasného nariadenia, záhradnícke sklo, ktoré spĺňa technické vlastnosti solárneho skla vymedzené v odôvodnení 26 dočasného nariadenia, by malo byť vylúčené z vymedzenia výrobku. Po prvé, podľa vývozcu sa fyzikálne vlastnosti záhradníckeho skla dosť líšia od vlastností solárneho skla: i) záhradnícke sklo má odlišnú veľkosť v závislosti od požiadavky zákazníkov, pričom solárne sklo sa vyrába len v určitých pevne stanovených veľkostiach; ii) záhradnícke sklo môže mať obojstrannú povrchovú úpravu, ale solárne sklo pre fotovoltické moduly nemá obojstrannú povrchovú úpravu. Po druhé, záhradnícke sklo má údajne odlišné využitie: nemôže sa používať buď na výrobu fotovoltických modulov, alebo tepelných kolektorov.

               (27)

               Komisia odmieta toto tvrdenie z nasledujúcich dôvodov. Po prvé, skutočnosť, že solárne sklo používané na výrobu skleníkov má iné veľkosti ako solárne sklo používané na fotovoltické moduly alebo tepelné kolektory, nie je relevantná, pretože požiadavky na veľkosť sa v prípade fotovoltických modulov a skleníkov môžu líšiť. Akékoľvek vylúčenie výrobku na tomto základe môže takisto viesť k prípadnému obchádzaniu antidumpingových opatrení. Po druhé, záhradnícke sklo predávané na trhu nie je iba solárne sklo s obojstrannou povrchovou úpravou, ale môže byť aj bez povrchovej úpravy a mať jednostrannú povrchovú úpravu. Okrem toho, ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 68, sklo s obojstrannou povrchovou úpravou sa používa aj pre fotovoltické moduly a tepelné kolektory. Táto fyzikálna vlastnosť preto nemôže odlišovať solárne sklo používané na záhradnícke sklo od iného používania. V konečnom dôsledku nemožno vylúčiť, že sa solárne sklo určené na výrobu skleníkov bude používať na výrobu fotovoltických modulov a/alebo tepelných kolektorov.

               (28)

               Jeden dovážajúci výrobca po zverejnení tvrdil, že keďže solárne sklo, ktoré sa môže používať aj ako nábytkové sklo, nebolo vylúčené z rozsahu prešetrovania, výsledkom je administratívna záťaž a oneskorenia pre spoločnosti. Údajne je to zapríčinené skutočnosťou, že spoločnosti musia colným orgánom v Únii zasielať protokoly o skúškach zakaždým, keď o to colné orgány požiadajú, ak sa tieto opatrenia vzťahujú na dovážaný tovar.

               (29)

               Komisia sa domnieva, že tieto druhy skla by nemali byť vylúčené z rozsahu prešetrovania, pretože solárne sklo môže mať potenciálne záhradnícke a nábytkárske využitie. Na zabezpečenie vhodnej ochrany výrobného odvetvia Únie proti škodlivému vplyvu dumpingového dovozu by sa malo predísť nedostatkom, ktoré môžu umožniť obchádzanie. Pozitívny účinok vhodnej ochrany vyvažuje negatívny účinok dodatočnej administratívnej záťaže, ktorú zrejme utrpel dotknutý dovozca.

               (30)

               Ďalší vyvážajúci výrobca tvrdil, že plavené sklo by malo byť vylúčené z vymedzenia výrobku, keďže sklo, ktoré vyrába, sa využíva na trhu budov a skleníkov. Okrem toho tvrdil, že plavené sklo sa nepoužíva na výrobu fotovoltických modulov. Na základe tvrdení, ktoré Komisia uviedla v odôvodnení 33 dočasného nariadenia, Komisia znovu pripomína, že plavené sklo jasne spĺňa technické vlastnosti solárneho skla uvedené v odôvodnení 26 dočasného nariadenia. Plavené sklo vyrába výrobné odvetvie Únie, ako aj vyvážajúci výrobcovia. Táto skutočnosť vyplýva aj z verejne dostupných informácií na internete (5). Toto tvrdenie sa preto zamieta.

         3.   Záver

               (31)

               Keďže neboli predložené iné pripomienky týkajúce sa dotknutého výrobku a podobného výrobku, závery uvedené v odôvodneniach 26 až 33 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.

         C.   DUMPING

   1.   Trhovohospodárske zaobchádzanie (THZ)

               (32)

               Po dočasnom zverejnení a následne po konečnom zverejnení jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia pochybila, keď zamietla jeho žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie (THZ). Rovnaká požiadavka v súvislosti so stanovovaním THZ už bola vznesená v predbežnej fáze a Komisia ju v odôvodneniach 43 a 47 dočasného nariadenia zamietla.

               (33)

               Vyvážajúci výrobca tvrdil, že výhody získané z preferenčných daňových režimov a grantov nepredstavujú významný podiel jeho obratu. V tejto súvislosti sa pripomína, že toto tvrdenie spolu s ostatnými tvrdeniami už bolo riešené v liste z 13. septembra 2013, ktorý Komisia adresovala vývozcovi a v ktorom oboznámila stranu s určením THZ. Predovšetkým sa zdôraznilo, že absolútny zisk dosiahnutý počas obdobia prešetrovania nie je vzhľadom na povahu tejto výhody relevantný na posúdenie otázky, či je narušenie „závažné“. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

               (34)

               Vzhľadom na tieto skutočnosti sa potvrdilo zistenie, že všetky žiadosti o THZ majú byť zamietnuté, ako sa uvádza v odôvodneniach 34 až 47 dočasného nariadenia.

         2.   Normálna hodnota

   2.1.   Výber analogickej krajiny

               (35)

               V dočasnom nariadení bolo za vhodnú analogickú krajinu vybraté Turecko v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia. Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Turecko nie je vhodnou analogickou krajinou na účely stanovenia normálnej hodnoty z toho dôvodu, že v Turecku existuje iba jeden výrobca solárneho skla a že na tureckom trhu prakticky neexistuje dovoz solárneho skla. Vyvážajúci výrobca tvrdil, že ziskové rozpätie na domácom tureckom trhu so solárnym sklom je mimoriadne vysoké, čím sa umelo zvyšuje úroveň normálnej hodnoty. Ten istý vyvážajúci výrobca okrem toho pripomenul, že na solárne sklo vyrábané v Turecku sa neaplikovala žiadna technológia povrchovej úpravy, a že žiadne turecké solárne sklo sa nevyrába pomocou výrobného procesu plavením. V dôsledku toho nebolo z domáceho tureckého trhu podobného výrobku možné získať kľúčové prvky potrebné na stanovenie normálnej hodnoty. Vyvážajúci výrobca preto tvrdil, že ako základ pre stanovenie normálnej hodnoty by sa namiesto toho mali použiť ceny Únie.

               (36)

               Po prvé, Komisia pripomína, že v Turecku neexistujú žiadne významné prekážky obchodu týkajúce sa podobného výrobku. Preto nemožno dospieť k záveru, že turecký trh so solárnym sklom je pre medzinárodný obchod uzavretý. Práve naopak, tento trh je otvorený a cena podobného výrobku na tomto domácom trhu sa určuje voľne na základe ponuky a dopytu.

               (37)

               Po druhé, pokiaľ ide o tvrdenie týkajúce sa mimoriadne vysokých ziskov na tureckom domácom trhu, Komisia zdôrazňuje, že počas OP nespozorovala na trhu s podobným výrobkov v Turecku nadmerné ziskové rozpätie v porovnaní so ziskovým rozpätím, ktoré dosiahli výrobcovia v Únii počas posudzovaného obdobia.

               (38)

               Po tretie, nedostatok určitých druhov výrobkov v tretej krajine neznamená, že táto krajina nemôže byť analogickou krajinou. Práve naopak, v článku 2 ods. 3 základného nariadenia sa uvádza, že ak na domácom trhu neexistuje predaj určitých druhov výrobkov, Komisia vypočíta normálnu hodnotu na základe výrobných nákladov v krajine pôvodu, ktoré sa zvýšia o primeranú sumu na predajné, všeobecné a administratívne náklady a o zisk. Podiel nákladov na povrchovú úpravu a nákladov na výrobný proces plavením bol založený na overiteľných údajoch z výrobného odvetvia Únie.

               (39)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa tvrdenie, že Turecko nie je vhodná analogická krajina, zamieta.

               (40)

               Komisia takisto nemôže akceptovať tvrdenie, že normálna hodnota by sa mala stanoviť na základe cien skutočne zaplatených v Únii. Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia môže Komisia zmeniť ceny v Únii len na stanovenie normálnej hodnoty, ak túto hodnotu nie je možné určiť na základe údajov z príslušnej analogickej krajiny. Keďže sa zistilo, že existuje vhodná analogická krajina s dostatočnou spoluprácou zo strany výrobcu, Komisia bola povinná stanoviť normálnu hodnotu na základe údajov z tejto analogickej krajiny a neuchýliť sa k cenám v Únii (6).

               (41)

               Komisia potvrdzuje výber Turecka za analogickú krajinu v zmysle článku 2 ods. 7 základného nariadenia.

         2.2.   Normálna hodnota

               (42)

               Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia pochybila pri stanovení normálnej hodnoty tým, že vychádzala len zo ziskového predaja v analogickej krajine a hypotetické ziskové rozpätie pridala k tým predajom, ktoré neboli ziskové.

               (43)

               Komisia potvrdzuje, že na stanovenie normálnej hodnoty, ako je vysvetlené v odôvodneniach 61 a 62 dočasného nariadenia a požadované článkom 2 ods. 4 základného nariadenia, overila, že minimálne 80 % predajov všetkých druhov výrobkov podobného výrobku na tureckom domácom trhu bolo ziskových. Zodpovedajúcim spôsobom sa tak pri stanovení normálnej hodnoty zohľadnil všetok predaj na tureckom domácom trhu, či už bol alebo nebol ziskový. Toto tvrdenie je preto nepodložené a z tohto dôvodu sa zamieta.

               (44)

               Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa stanovenia normálnej hodnoty, potvrdzujú sa odôvodnenia 58 až 64 dočasného nariadenia.

         2.3.   Vývozná cena

               (45)

               Keďže v súvislosti s vývoznými cenami neboli predložené nijaké pripomienky, odôvodnenie 65 dočasného nariadenia sa potvrdzuje.

         2.4.   Porovnanie

               (46)

               Po dočasnom zverejnení a následne po konečnom zverejnení jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia chybne upravila svoju vývoznú cenu podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia. Tvrdil, že výrobca a prepojený obchodník tvoria jeden hospodársky subjekt, a že takáto úprava je preto vylúčená. V každom prípade je miera úprav príliš vysoká, keďže ju Komisia založila na skutočných prirážkach, ktoré neboli stanovené na základe trhových cien, ale boli skôr výsledkom dohody o transferovom oceňovaní. Komisia namiesto toho mala prípadnú úpravu vykonať na základe odhadovaných prirážok medzi výrobcom a neprepojeným dovozcom na základe trhových cien.

               (47)

               Z prešetrovania vyplynulo, že samotný vyvážajúci výrobca má plne funkčné vývozné oddelenie, ktoré rokovalo o obchodných a dodacích podmienkach so zákazníkmi z Únie, vydávalo príkazy na výrobu, organizovalo a zabezpečovalo dopravu finálneho výrobku k zákazníkom z Únie vrátane všetkých prepravných dokladov, vykonávalo vývozné colné konanie a pripravovalo dokumenty o predaji. Medzi vyvážajúcim výrobcom a prepojeným obchodníkom však nedošlo k duplicite úloh súvisiacich s vývozom. Vyvážajúci výrobca však obchodníkovi vystavil faktúry za predaj, ktorý potom vystavil faktúru za predaj zákazníkovi v Únii za zmluvnú cenu. Prepojený obchodník inkasoval platbu, odpočítaval prirážku a uhradil zvyšnú sumu vyvážajúcemu výrobcovi.

               (48)

               Komisia sa preto domnieva, že prepojeného obchodníka nemožno považovať za interné oddelenie predaja, aj keby sa tieto dve spoločnosti považovali za jeden hospodársky subjekt, a že úprava podľa článku 2 ods. 10 písm. i) je plne odôvodnená. Okrem toho, keďže táto úprava odráža skutočne účtovanú prirážku medzi prepojenými spoločnosťami, neexistuje dôvod na to, aby bola nahradená inou teoretickou sumou. Toto tvrdenie sa preto zamieta.

               (49)

               Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že jeho výrobné kapacity boli oveľa vyššie ako kapacity výrobného odvetvia Únie, a že mal preto výhodu v podobe nižších nákladov na svoju výrobu dotknutého výrobku. Komisia by preto mala posúdiť údajnú výhodu týkajúcu sa jeho nižších výrobných nákladov a vykonať príslušnú úpravu.

               (50)

               Komisia nemôže toto tvrdenie akceptovať. Po prvé, vyvážajúci výrobca nenavrhuje príslušné zákonné ustanovenie, podľa ktorého by sa takáto úprava mohla vykonať. Po druhé, nebolo preukázané, že nižšie náklady z dôvodu vyšších výrobných kapacít by ovplyvnili ceny alebo porovnateľnosť cien v zmysle článku 2 ods. 10 základného nariadenia. Aj keby sa rozdiel v nákladoch mohol preukázať, nie je jasné, ako sa to odrazí na konečnej cene a či sa nebude kompenzovať rozdielom v iných nákladoch.

               (51)

               Okrem toho, údajná výhoda, ktorú uviedol vyvážajúci výrobca, sa týka údajne nižších výrobných nákladov v porovnaní s nákladmi pre výrobné odvetvie Únie. V tejto súvislosti sa pripomína, že vyvážajúcemu výrobcovi nebolo udelené THZ a že jeho náklady preto neboli overené. Komisia podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia stanovila normálnu hodnotu na základe skutočných cien a/alebo nákladov výrobcu z analogickej krajiny, pretože ceny a náklady v krajinách s iným ako trhovým hospodárstvom nie sú výsledkom trhových síl, a preto ako také nie sú spoľahlivým ukazovateľom trhových cien alebo nákladov.

               (52)

               Jeden vyvážajúci výrobca v ČĽR tvrdil, že Komisia by mala upraviť vývoznú cenu zo závodu jedného zo svojich konkurentov tým, že od nej odpočíta poplatok za služby a licenčný poplatok, ktoré údajne platil tretej strane.

               (53)

               Komisia odmieta toto tvrdenie. Po prvé, vyvážajúci výrobca nenavrhuje relevantné ustanovenie základného nariadenia, podľa ktorého by sa mohla vykonať takáto úprava. Po druhé, aj keby sa toto tvrdenie mohlo vykladať tak, že sa naň vzťahuje článok 2 ods. 10 písm. e) základného nariadenia, ktorým sa stanovujú úpravy pre dopravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie a vedľajšie náklady, toto ustanovenie sa netýka poplatkov za služby alebo nákladov súvisiacich s licenčnou zmluvou. Takéto náklady predstavujú náklady na podnikanie, ktoré spravidla hradí výrobca tovaru využívajúci technologickú licenciu získanú od tretej strany bez ohľadu na to, či sa tovar vyváža alebo predáva na domácom trhu. Tieto náklady by sa preto mali zohľadniť v konečnej cene vývozného, ako aj domáceho predaja. Tieto náklady preto nemôžu ovplyvniť porovnateľnosť medzi vývoznou cenou a normálnou hodnotou. Úprava podľa článku 2 ods. 10 preto nie je opodstatnená a toto tvrdenie sa preto zamieta.

               (54)

               Ako sa uvádza v odôvodneniach 67 a 68 dočasného nariadenia, na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a ich porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.

               (55)

               Na tomto základe boli vykonané úpravy nákladov špecifických pre spoločnosť na dopravu, námornú prepravu a poistenie, manipuláciu, nakladanie a úpravy vedľajších nákladov, vývozného cla a provízií vo všetkých prípadoch, v ktorých sa preukázal ich vplyv na porovnateľnosť cien. Komisia však po uložení dočasných opatrení zaznamenala v súvislosti s úpravou DPH administratívne opomenutie. To bolo náležite opravené pre výpočet dumpingu uvedený v príslušnej tabuľke v odôvodnení 169 ďalej.

               (56)

               Dvaja vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že porovnávanie cien medzi vývoznou cenou a normálnou hodnotou nebolo v prípade jedného druhu dotknutého výrobku urobené správne. Na toto tvrdenie sa reaguje v odôvodneniach 67 až 68 ďalej.

         2.5.   Dumpingové rozpätia

               (57)

               Keďže neboli predložené nijaké pripomienky, metodika použitá na výpočet dumpingových rozpätí, ktorá je stanovená v odôvodneniach 69 až 73 dočasného nariadenia, sa týmto potvrdzuje.

               (58)

               Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že v dotazníku o antidumpingu chybne doplnil nesprávne hodnoty týkajúce sa nákladov, poistenia a prepravného (ďalej len „hodnoty CIF“) o množstve svojich vývozných predajov dotknutého výrobku do EÚ. Uvedené hodnoty CIF boli príliš nízke, čím sa zvýšilo dumpingové rozpätie spoločnosti, ako aj rozpätie ujmy.

               (59)

               Komisia túto žiadosť dôkladne preskúmala. Komisia mohla platnosť tohto tvrdenia overiť po skontrolovaní a overení cien CIF príslušných transakcií na mieste s dovozcom EÚ. Toto tvrdenie sa preto akceptovalo.

               (60)

               Vzhľadom na vykonané úpravy normálnej hodnoty a vývoznej ceny, a na absenciu akýchkoľvek ďalších pripomienok konečné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú:

                           Spoločnosť

                           Dumpingové rozpätie

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           83,1 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           78,4 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           90,1 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           41,6 %

                           Iné spolupracujúce spoločnosti

                           84,7 %

                           Všetky ostatné spoločnosti

                           90,1 %

         D.   UJMA

   1.   Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

               (61)

               V súvislosti s vymedzením výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii neboli predložené žiadne pripomienky. Komisia preto potvrdzuje odôvodnenia 75 až 79 dočasného nariadenia.

         2.   Spotreba v Únii

               (62)

               Po dočasnom zverejnení boli údaje o objeme predaja, ktoré predložil navrhovateľ a ktoré sa týkali výrobcov z Únie zaradených do vzorky, aktualizované o údaje od výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Tabuľka 1 bola opravená zodpovedajúcim spôsobom (pozri ďalej). Touto opravou sa však nemení ani neruší trend alebo závery, ktoré boli vyvodené z údajov uvedených v dočasnom nariadení. Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa spotreby v Únii, potvrdzuje sa trend spotreby v Únii uvedený v odôvodneniach 80 až 82 dočasného nariadenia.

                  Tabuľka 1

                  Spotreba v Únii (v 1 000 m2)

                           2009

                           2010

                           2011

                           OP

                           Celková spotreba v Únii

                           16 596

                           28 239

                           33 993

                           27 412

                              Index

                              100

                              170

                              205

                              165

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky od združenia Glass for Europe, navrhovateľa a výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

         3.   Objem, cena a podiel na trhu dumpingového dovozu z dotknutej krajiny

               (63)

               Z dôvodu opravy predaja výrobného odvetvia Únie (pozri odôvodnenie 62) sa musel opraviť aj podiel dovozu na trhu z dotknutej krajiny (pozri tabuľku 2). Touto opravou sa nemení trend alebo závery, ktoré boli vyvodené z údajov uvedených v dočasnom nariadení.

               (64)

               Komisia následne potvrdila odôvodnenia 83 až 87 dočasného nariadenia.

                  Tabuľka 2

                  Objem dovozu (v 1 000 m2) a podiel na trhu

                           2009

                           2010

                           2011

                           OP

                           Podiel na trhu

                           7,2 %

                           7,3 %

                           18,1 %

                           30,5 %

                              Index

                              100

                              100

                              250

                              421

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky od združenia Glass for Europe, navrhovateľa a výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

         4.   Cenové podhodnotenie

               (65)

               V odôvodneniach 88 až 89 dočasného nariadenia sa uvádza, ako bolo počas OP stanovené cenové podhodnotenie. Vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobku výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie a upravené na úroveň cien zo závodu boli porovnávané s príslušnými váženými priemernými cenami jednotlivých druhov výrobku dovozu od spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Predmetný dovoz bol adresovaný prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, stanovený na základe cien CIF s úpravami smerom nahor, t. j. vrátane nákladov spojených s colným konaním, clami, manipuláciou a nakladaním tovaru. Tieto úpravy zvyšujú cenu v závislosti od kontrolného čísla výrobku o 7 % až 15 %.

               (66)

               Cenové porovnanie sa uskutočnilo pre každé číslo druhu výrobku pri transakciách na rovnakej úrovni obchodovania, s primeranými úpravami, ako bolo stanovené v predchádzajúcom odôvodnení, a po odpočítaní rabatov a zliav. Z výsledku porovnania vyplynulo, že ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky boli počas OP v dôsledku dumpingového dovozu podhodnotené, pričom vážené priemerné rozpätie cenového podhodnotenia, vyjadrené ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky, bolo v rozpätí 10,6 % až 26,7 %.

               (67)

               Dvaja vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že porovnanie cien nebolo v prípade jedného druhu výrobku urobené správne. Konkrétne tvrdili, že solárne sklo s obojstrannou povrchovou úpravou sa malo porovnávať oddelene od solárneho skla s jednostrannou povrchovou úpravou. Náklady a cena solárneho skla s obojstrannou povrchovou úpravou sú údajne oveľa vyššie ako náklady a cena solárneho skla s jednostrannou povrchovou úpravou. Okrem toho tvrdili, že solárne sklo s obojstrannou povrchovou úpravou má za bežných okolností oveľa vyšší koeficient solárnej priepustnosti ako solárne sklo s jednostrannou povrchovou úpravou. Jeden vyvážajúci výrobca nakoniec uviedol, že vo fotovoltických moduloch sa nikdy nepoužívalo solárne sklo s obojstrannou povrchovou úpravou, keďže jeho cena je oveľa vyššia ako cena solárneho skla s jednostrannou povrchovou úpravou, ale koeficient solárnej priepustnosti solárneho skla s obojstrannou povrchovou úpravou je rovnaký ako v prípade solárneho skla s jednostrannou povrchovou úpravou, keď sa používa na výrobu fotovoltických modulov. Na druhej strane, vyššia priepustnosť, ktorá sa v prípade solárnych tepelných aplikácií dosahuje pomocou solárneho skla s obojstrannou povrchovou úpravou, je údajne dôležitá, keďže vďaka nej môžu byť solárne tepelné aplikácie oveľa účinnejšie.

               (68)

               Komisia odmieta tvrdenia, ktoré predložili vyvážajúci výrobcovia, z nasledujúcich dôvodov. Po prvé, nad rámec všeobecných tvrdení vyvážajúci výrobca neposkytol žiadny dôkaz o tom, že medzi jednostrannou a obojstrannou povrchovou úpravou solárneho skla existujú výrazné rozdiely v nákladoch na výrobu. Výrobné odvetvie Únie tvrdilo opak a uviedlo, že v závislosti od použitej technológie povrchovej úpravy sa výrobné náklady líšia a sklo s obojstrannou povrchovou úpravou nemusí byť nevyhnutne drahšie ako sklo s jednostrannou povrchovou úpravou a naopak. Po druhé, sklo s obojstrannou povrchovou úpravou môže dosiahnuť väčšiu solárnu priepustnosť ako sklo s jednostrannou povrchovou úpravou (prvé môže dosiahnuť maximálne 98 % solárnu priepustnosť, pričom druhé maximálne 95 %) a táto technická vlastnosť sa týka len solárnych tepelných aplikácií, pričom pre fotovoltické moduly nie je relevantná. Na rozdiel od toho, čo tvrdí vyvážajúci výrobca, sa však solárne sklo s obojstrannou povrchovou úpravou predáva aj výrobcom fotovoltických modulov a dokonca tvorí ich hlavný trh. Počas OP bol predaj skla s obojstrannou povrchovou úpravou výrobného odvetvia Únie na tepelné kolektory v skutočnosti zanedbateľný (menej ako 1 % všetkých predajov skla s obojstrannou povrchovou úpravou; všetok ostatný predaj sa týkal fotovoltických modulov).

               (69)

               Pokiaľ ide o náklady po dovoze, po dočasnom zverejnení boli doručené dve pripomienky. V prvej pripomienke navrhovateľ tvrdil, že úpravy nákladov o náklady na colné konanie, clo, manipuláciu a nakladanie tovaru by mali mať oveľa nižšiu sadzbu, t. j. 0,26 EUR/m2 pre náklady na colné konanie, manipuláciu a nakladanie tovaru plus 3 % clo, namiesto sadzby 0,40 EUR/m2 plus 3 % clo, ktorá bola použitá.

               (70)

               Druhá pripomienka prišla od vyvážajúceho výrobcu, ktorý tvrdil, že nebol zverejnený žiadny podrobný rozpis, okrem celkového pokrytia nákladov na manipuláciu, poplatkov za colné konanie a dočasné skladovanie dovážaných výrobkov v mieste dovozu vo výške 0,40 EUR/m2. Takisto tvrdil, že neboli vysvetlené kritériá na určenie toho, či sa úprava považovala za odôvodnenú alebo nie.

               (71)

               Predmetné úpravy, ktoré uplatňovala Komisia, sú založené na overených údajoch získaných od dovozcov solárneho skla vyrábaného v ČĽR a odrážajú skutočné vážené priemerné náklady na dovoz dotknutého výrobku počas OP. Na druhej strane navrhovateľ poskytol vyhlásenie o bežných štandardných poplatkoch účtovaných nezávislým nákladným dopravcom za dovoz z Číny v štandardných lodných kontajneroch. Toto tvrdenie nepredstavuje platný dôkaz o skutočných poplatkoch účtovaných nákladnými dopravcami za dovoz dotknutého výrobku počas OP. Tvrdenie, ktoré predložiť navrhovateľ, sa preto zamieta.

               (72)

               Pokiaľ ide o tvrdenie vyvážajúceho výrobcu, nebolo možné poskytnúť žiadny ďalší rozpis sumy 0,40 EUR/m2, keďže táto suma je váženým priemerom vypočítaným na základe početných skutočných faktúr vydaných počas OP za dovoz čínskeho solárneho skla do rôznych prístavov EÚ. Skutočné náklady, ktoré vznikli po dovoze, sa tak líšia v závislosti od vstupného prístavu EÚ, druhu výrobku, využívania dočasného uskladnenia v mieste dovozu atď.

               (73)

               Okrem toho, úprava nákladov po dovoze, ktorú Komisia vykonala v dočasnom nariadení, sa považuje za odôvodnenú, pretože je založená na overených skutočných faktúrach za dovoz čínskeho solárneho skla od nezávislých dovozcov.

               (74)

               Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky k metodike použitej na výpočet podhodnotenia, potvrdzuje sa metóda cenového porovnania vysvetlená v odôvodneniach 89 a 90 dočasného nariadenia.

         5.   Makroekonomické ukazovatele

               (75)

               Ako je uvedené v odôvodnení 92 dočasného nariadenia, Komisia na účely analýzy ujmy rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Makroekonomické ukazovatele pre posudzované obdobie boli analyzované na základe údajov o všetkých výrobcoch z Únie, ktorí sa prihlásili počas prešetrovania, a ktoré poskytlo výrobné odvetvie Únie.

               (76)

               Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia neurobila analýzu ujmy v súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 3 ods. 5 základného nariadenia, keďže vypracovala analýzu ujmy na základe dvoch samostatných a údajne nekonzistentných súborov údajov, t. j. makroekonomických a mikroekonomických ukazovateľov ujmy. Ďalej tvrdí, že údajná nekonzistentnosť analýzy na základe dvoch súborov údajov vyvoláva vážne pochybnosti o primeranosti, spravodlivosti a objektívnosti celkového obrazu o ujme.

               (77)

               Tá istá spoločnosť zopakovala svoje tvrdenie po konečnom zverejnení. Citovala aj niekoľko predchádzajúcich prešetrovaní, v ktorých inštitúcie Únie údajne vymedzili nekonzistentným spôsobom odlišné súbory údajov ako patriace do mikroekonomických alebo makroekonomických údajov.

               (78)

               Komisia nemôže toto tvrdenie akceptovať. Toto je metodika vzťahujúca sa na prípady výberu vzoriek s cieľom analyzovať situáciu výrobného odvetvia Únie a zohľadniť nielen trendy, ktoré vykazuje vzorka, ale aj trendy výrobného odvetvia Únie ako celku. V analýze boli zohľadnené všetky faktory stanovené v článku 3 ods. 5 základného nariadenia. Záver o ujme je takisto vypracovaný na základe ich všetkých. Zodpovedajúcim spôsobom sa analýza ujmy vykonala v súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 3 ods. 5 základného nariadenia.

               (79)

               Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, Komisia potvrdzuje odôvodnenia 90 až 94 dočasného nariadenia.

               (80)

               Pokiaľ ide o makroekonomické ukazovatele, ktoré Komisia analyzovala v odôvodneniach 95 až 103 dočasného nariadenia, z dôvodu opravy predajov výrobného odvetvia Únie (pozri odôvodnenie 62) sa podiel výrobcov z Únie na trhu mierne zmenil (pozri tabuľku 5). Touto opravou sa však nemení trend alebo závery, ktoré boli vyvodené z údajov uvedených v dočasnom nariadení. Komisia preto potvrdzuje odôvodnenia 95 až 105 dočasného nariadenia.

                  Tabuľka 5

                  Objem predaja a podiel na trhu

                           2009

                           2010

                           2011

                           OP

                           Objem predaja (v 1 000 m2)

                           14 696

                           25 303

                           26 556

                           18 039

                              Index

                              100

                              172

                              181

                              123

                           Podiel na trhu

                           88,6 %

                           89,6 %

                           78,1 %

                           65,8 %

                              Index

                              100

                              101

                              88

                              74

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky od združenia Glass for Europe, navrhovateľa a výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

         6.   Mikroekonomické ukazovatele

               (81)

               Po dočasnom zverejnení sa aktualizovali jednotkové výrobné náklady výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Podľa toho bola mierne upravená tabuľka 7 (pozri ďalej). Touto opravou sa však nemení ani neruší trend alebo závery, ktoré boli vyvodené z údajov uvedených v dočasnom nariadení. Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, Komisia potvrdzuje odôvodnenia 106 až 123 dočasného nariadenia.

                  Tabuľka 7

                  Priemerné predajné ceny v Únii

                           2009

                           2010

                           2011

                           OP

                           Jednotkové výrobné náklady (v EUR/m2)

                           13,13

                           8,38

                           8,44

                           9,34

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

         7.   Záver o ujme

               (82)

               Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, Komisia potvrdzuje závery uvedené v odôvodneniach 124 až 129 dočasného nariadenia, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

         E.   PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI

   1.   Účinok dumpingového dovozu

               (83)

               Komisia v odôvodneniach 131, 132 a 133 dočasného nariadenia dospela k záveru, že medzi značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a dumpingovým dovozom z ČĽR existuje príčinná súvislosť. Tento záver napadlo niekoľko zainteresovaných strán, ktoré tvrdili, že medzi ujmou a vyššou mierou dovozu z dotknutej krajiny neexistuje žiadna primeraná a ucelená časová súvislosť. Vyplýva to zo skutočnosti, že dovoz z Číny sa medzi rokmi 2009 a 2011 podstatne zvýšil. Okrem toho, priemerná cena čínskeho dovozu bola v roku 2011 4,96 EUR/m2, čo je suma približujúca sa k sume v roku 2012 (4,38 EUR/m2).

               (84)

               Rovnaké strany tvrdili, že záver o tom, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, by sa mala pripísať čínskemu dovozu v roku 2012, je v rozpore s jej zisteniami o tom, že čínsky dovoz údajne nemal negatívny vplyv rok predtým, najmä pokiaľ ide o ziskové rozpätie výrobného odvetvia Únie, aj keď priemerná dovozná cena bola veľmi podobná.

               (85)

               Od začiatku posudzovaného obdobia do konca OP sa dovoz zvýšil o 596 % s nárastom ich podielu na trhu o 321 %. Dovozné ceny sa v priebehu posudzovaného obdobia znížili o 27,2 %.

               (86)

               Je pravdou, že ziskové rozpätie výrobného odvetvia Únie v roku 2011 bolo len mierne nižšie ako v roku 2010 napriek vysokému nárastu dovozu z ČĽR už v roku 2011. Počas roka 2011 sa však výrazne zvýšila spotreba solárneho skla v Únii, konkrétne o 20,4 % medzi rokmi 2010 a 2011, zatiaľ čo dovoz z ČĽR sa za rovnaké obdobie zvýšil o 150 %. Počas OP spotreba klesla o mierne viac ako 19 %, objem čínskeho dovozu sa však aj tak v porovnaní s rokom 2011 ďalej zvyšoval o viac ako 35 %. Týmto sa jasne preukazuje časová súvislosť medzi značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas OP, a výrazným zvýšením dumpingového čínskeho dovozu. Logicky takisto určitý čas trvá, kým výrobcovia z Únie pocítia niektoré z negatívnych vplyvov zvýšeného dumpingového dovozu (napríklad úbytok klientov, utrpenie strát, zníženie návratnosti investícií a peňažných tokov atď.). Toto tvrdenie sa preto zamieta.

               (87)

               Po konečnom zverejnení tie isté strany tvrdili, že časová súvislosť medzi utrpenou značnou ujmou a dumpingovým čínskym dovozom sa nemôže posudzovať na základe celého posudzovaného obdobia od roku 2009 do konca OP bez toho, aby sa zohľadnili priebežné trendy zaznamenané v tomto období.

               (88)

               Komisia analyzovala aj priebežné trendy počas posudzovaného obdobia. Skutočnosť, že v roku 2011 bolo výrobné odvetvie Únie ešte ziskové, aj keď sa v tom roku výrazne zvýšil dovoz z Číny, nemá vplyv na záver, že v OP došlo k časovej súvislosti medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a dumpingovým dovozom z Číny.

               (89)

               Počas OP spotreba síce klesla o mierne viac ako 19 %, čínski vyvážajúci výrobcovia však:

                           —

                           zvýšili svoj podiel na trhu o 12,4 percentuálneho bodu v porovnaní s rokom 2011, zatiaľ čo podiel výrobného odvetvia Únie klesol o 12,3 percentuálneho bodu,

                           —

                           zvýšili objemy čínskeho dovozu o viac ako 35 % v porovnaní s poklesom predaja výrobného odvetvia Únie o 32 % a

                           —

                           ešte znížili svoje už veľmi nízke vývozné ceny o viac ako 10 % a podhodnotili ceny výrobného odvetvia Únie až o 26,7 %, čím prispeli k stratám, ktoré počas OP utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (90)

               Na základe uvedenej analýzy dospela Komisia k záveru, že prítomnosť dumpingového dovozu a značný nárast jeho podielu na trhu za ceny, ktoré neustále podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie, spôsobili značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (91)

               Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa účinku dumpingového dovozu, Komisia potvrdzuje odôvodnenia 131, 132 a 133 dočasného nariadenia.

         2.   Vplyv ďalších faktorov

   2.1.   Dovoz z tretích krajín

               (92)

               Podiel dovozu z tretích krajín na trhu sa z dôvodu opravy údajov o predaji vo výrobnom odvetví Únie (pozri odôvodnenie 62) mierne zmenil (pozri opravenú tabuľku 11 ďalej). Touto opravou sa však nemení trend alebo závery, ktoré boli vyvodené z údajov uvedených v dočasnom nariadení.

               (93)

               Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, Komisia potvrdzuje odôvodnenia 134 až 137 dočasného nariadenia.

                  Tabuľka 11

                  Dovoz z tretích krajín (v 1 000 m2)

                           Tretie krajiny

                           2009

                           2010

                           2011

                           OP

                           Podiel na trhu

                           4,2 %

                           3,1 %

                           3,8 %

                           3,7 %

                              Index

                              100

                              74

                              90

                              88

                              Zdroj: Glass for Europe, navrhovateľ a vyplnené dotazníky výrobcov v Únii.

         2.2.   Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu

               (94)

               Jedna strana napadla zistenia Komisie uvedené v odôvodnení 139 dočasného nariadenia o tom, že k poklesu vývozného predaja výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas OP došlo s najväčšou pravdepodobnosťou z dôvodu veľmi nízkych cien čínskeho vývozu do hlavných cieľových krajín vývozu výrobného odvetvia Únie (konkrétne USA, Kanady). Strana sa domnievala, že tento záver je nezaručený, pretože k vývozu z Číny dochádzalo aj v roku 2011, a preto neexistuje dôvod, prečo by malo dôjsť k vplyvu len v roku 2012. Takisto sa domnieva, že skutočným dôvodom nízkeho vývozného predaja bola skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie nebolo konkurencieschopné a keď sa ceny na svetovom trhu znížili, výrobné odvetvie Únie nedokázalo zostať konkurencieschopné. V dôsledku toho strana tvrdila, že pokles vývozného predaja výrobného odvetvia Únie počas OP ďalej prispieval k utrpenej ujme.

               (95)

               Vývozný predaj výrobcov z Únie zaradených do vzorky predstavoval 20 % ich celkového objemu predaja v roku 2009 (v počiatočnej fáze), 11 % v priebehu roka 2010 a počas roka s najvyššou úrovňou, t. j. roka 2011, len 14 %. V roku 2012 došlo k ďalšiemu poklesu na 5 %.

               (96)

               Komisia odmieta tieto tvrdenia z nasledujúcich príčin. Trh Únie, ktorý je jedným z najväčších na svete, vždy bol a stále je hlavným trhom pre výrobné odvetvie Únie, nie trhy tretích krajín. Takisto skutočnosť, že solárne sklo je pomerne ťažké a krehké, sa prejavuje v dodatočných nákladoch pri preprave na vzdialenosti (z dôvodu poškodenia a korózie). Na základe informácií, ktoré má Komisia k dispozícii z vyplnených dotazníkov od vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky boli ceny čínskeho vývozu do hlavných vývozných cieľových krajín výrobného odvetvia Únie veľmi nízke a znížili sa ešte viac počas OP v porovnaní s rokom 2011. Z toho vyplýva, že znížená vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie je zapríčinená najmä čínskym vývozom s čoraz nižšou cenou, takisto na trhy tretích krajín, čo sa počas prešetrovania potvrdilo.

               (97)

               Po konečnom zverejnení tá istá strana tvrdila, že prešetrovanie sa týkalo trhu Únie a že sa v ňom neposudzovalo žiadne údajne nespravodlivé stanovovanie cien na trhoch v tretích krajinách.

               (98)

               Okrem toho, zistenia inštitúcií EÚ, aj to aj za predpokladu, že sú správne, údajne ujmu spôsobenú ostatnými faktormi pripisujú dumpingovému dovozu do Únie. Údajný čínsky vývoz s nízkou cenou alebo subvencovaný čínsky vývoz do tretích krajín preto nepredstavoval dumpingový dovoz do EÚ, a ako taký sa kvalifikoval ako ďalší faktor, ktorého škodlivé účinky nebolo možné pripísať dumpingovému dovozu.

               (99)

               Komisia odmieta toto tvrdenie. Neprešetrovala, či sú ceny dovozu ČĽR do tretích krajín dumpingové a/alebo subvencované. Iba stanovila na základe vývozných cien do tretích krajín, ktoré boli predložené vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky, že uvedené ceny sa stabilne znižovali v uplynulých rokoch.

               (100)

               V rovnakom zmysle Komisia analyzovala cenový pokles dovozu z ČĽR do tretích krajín ako samostatný faktor a nepripísala ho dumpingovému dovozu do Únie. Táto skutočnosť sa dokonca použila len ako možné vysvetlenie vývozu výrobného odvetvia do hlavných cieľových krajín vývozu v súvislosti so skutočnosťou, že uvedené trhy neboli v danom čase a nikdy hlavnými trhmi výrobného odvetvia Únie. Aj vo vrcholových rokoch 2010 a 2011 sa viac ako 85 % predaja výrobného odvetvia Únie predalo na trhu Únie.

               (101)

               Preto sa potvrdzuje záver v odôvodnení 140 dočasného nariadenia, že zhoršenie vývoznej výkonnosti výrobcov Únie zaradených do vzorky nemôže narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovými dovozmi a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

         2.3.   Vývoj spotreby, kapacity a využitia kapacity

               (102)

               Jedna strana tvrdila, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola spôsobená poklesom spotreby v Únii. Toto je údajne jediný faktor, ktorý klesol po prvý raz v roku 2012 a s ktorým možno odôvodnene spájať ujmu, zatiaľ čo čínsky dovoz sa začal už v roku 2011 s cenami porovnateľnými s cenami v roku 2012. Tá istá strana zopakovala svoje tvrdenie po konečnom zverejnení.

               (103)

               V roku 2012 spotreba skutočne v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi klesla. Analýza Komisie sa však týka obdobia od začiatku posudzovaného obdobia do konca OP a v tomto období sa spotreba Únie celkovo zvýšila o 65 %. Počas posudzovaného obdobia sa podiel výrobného odvetvia Únie na trhu konštantne a výrazne znižoval, celkovo o 25,7 %, zatiaľ čo podiel čínskeho vývozu na trhu sa zvýšil o 321 %. Počas posudzovaného obdobia došlo k zvýšeniu čínskeho dovozu, a to o 596 %.

               (104)

               Počas OP bola spotreba v Únii ešte na porovnateľnej úrovni ako v roku 2010, kým rok 2010 bol rokom, keď výrobné odvetvie Únie dosiahlo primeraný zisk, ako je uvedené v tabuľke 10 dočasného nariadenia. Z toho dôvodu nemohol samotný pokles spotreby Únie počas OP viesť k stratám, ktoré utrpelo výrobné odvetvie Únie počas OP. Okrem toho, podiel výrobného odvetvia Únie na trhu klesol medzi rokmi 2010 a 2012 o 26,6 %, zatiaľ čo podiel čínskeho dovozu na trhu sa v rovnakom období zvýšil o 318 %. Nakoniec, ak pokles spotreby počas OP mal ovplyvniť ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, pokles by mal ovplyvniť aj čínsky dovoz. Jednoznačne to tak však v tomto prípade nebolo. Naopak, počas OP sa čínsky dovoz významne zvýšil z hľadiska objemu, ako aj podielu na trhu.

               (105)

               Komisia preto zamieta toto tvrdenie a potvrdzuje závery, ku ktorým dospela v odôvodneniach 141 a 142 dočasného nariadenia.

               (106)

               Pokiaľ ide o výrobnú kapacitu výrobného odvetvia Únie uvedenú v tabuľke 4 dočasného nariadenia, Komisia zastáva názor, že jej nárast je zjavným dôsledkom trendu zvyšovania spotreby v Únii do roku 2011.

               (107)

               Komisia takisto zistila, že hlavným dôvodom nárastu výrobnej kapacity od roku 2011 do konca OP o 12,5 % bol vstup jednej spoločnosti na trh so solárnym sklom, keďže výrobná kapacita všetkých ostatných spoločností na trhu sa počas toho istého obdobia mierne znížila.

               (108)

               Komisia sa preto domnieva, že trend vývoja kapacity výrobného odvetvia Únie sa riadi vývojom spotreby v Únii. Komisia sa preto domnieva, že vysoká výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie, ktorá už bola na začiatku posudzovaného obdobia vysoká a ktorá zostala vysoká aj počas OP, nemôže narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (109)

               Po konečnom zverejnení niekoľko strán tvrdilo, že Komisia nezohľadnila ako dôležitú príčinu ujmy údajnú nadmernú kapacitu. Počas posudzovaného obdobia údajne nebolo zvýšenie kapacity odôvodnené zvýšením spotreby, keďže výrobné odvetvie Únie zažívalo stály obrovský rozdiel medzi výrobnou kapacitou a spotrebou, čo nie je, podľa ich názoru, hospodársky životaschopné. Jedna strana ďalej tvrdila, že skutočnosť, že na trh vstúpil nový účastník medzi rokom 2011 a koncom OP, prispela k vzniknutej ujme, pretože sa zvýšila domáca hospodárska súťaž.

               (110)

               Tvrdila takisto, že klesajúca spotreba Únie, rastúca výrobná kapacita v spojení s poklesom vývozného predaja mali za následok nízku mieru využitia kapacity. Táto nízka miera využitia kapacity spôsobila vysoké fixné náklady, ktoré podľa jej názoru vážne ovplyvnili odvetvie solárneho skla v Únii.

               (111)

               Komisia konštatuje, že úroveň kapacity celého výrobného odvetvia Únie bola stále vyššia ako celková spotreba Únie počas celého posudzovaného obdobia. Napriek tomu to nezabránilo spoločnostiam z výrobného odvetvia Únie zaradeným do vzorky, aby počas dvoch rokov pred OP dosahovali zisky, zatiaľ čo len počas OP utrpeli významné straty na úrovni 14,5 %.

               (112)

               Okrem toho sa kapacita výrobcov z Únie zaradených do vzorky zvýšila medzi rokmi 2010 a 2011 len o 4 % a medzi rokom 2011 a OP o 2,6 %, výsledkom čoho je mierny celkový nárast medzi rokom 2010 a OP na úrovni 6,7 %.

               (113)

               Z toho vyplýva, že rozdiel medzi spotrebou a kapacitou existoval počas celého posudzovaného obdobia a aj keď bol v OP mierne vyšší, nemožno ním vysvetliť obrovské straty, ktoré v OP utrpeli spoločnosti zaradené do vzorky. V dôsledku toho Komisia odmieta tvrdenie, že úroveň kapacity výrobného odvetvia Únie nie je hospodársky životaschopná.

               (114)

               Pokiaľ ide o argument, že nový účastník na trhu v roku 2012 prispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, Komisia konštatuje, že tento nový účastník trhu, aj keď inštaloval vysokú kapacitu, mal počas OP veľmi obmedzený objem výroby a predaja v rozsahu 2 % celkového predaja EÚ. V dôsledku toho mal jeho vstup sotva vplyv na výkonnosť výrobného odvetvia Únie ako celku s výnimkou toho, že výrazne zvýšil údaje o jeho kapacite a využití kapacity. Bez údajov tejto spoločnosti by sa kapacita všetkých výrobcov v Únii medzi rokmi 2011 a 2012 v skutočnosti znížila.

               (115)

               V rámci prešetrovania sa okrem toho nepotvrdilo, že na výrobné odvetvie solárneho skla majú vážny vplyv fixné náklady. Priemerné fixné náklady výrobcov z Únie zaradených do vzorky boli počas OP v skutočnosti v rozsahu 25 % až 35 % celkových výrobných nákladov. V predchádzajúcich rokoch 2010 a 2011 bolo percento fixných nákladov mierne nižšie, ale stále v rovnakom rozsahu. Z toho jasne vyplýva, že vysoká kapacita v OP mala zrejmý vplyv na výrobné náklady, ale jej vplyv nebol významný a nemožno ním vysvetliť vysoké straty vzniknuté v OP, najmä v porovnaní so ziskami dosiahnutými v predchádzajúcich rokoch. Okrem toho miera využitia kapacity výrobcov z Únie zaradených do vzorky klesla v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi, ale v OP bola ešte na úrovni 65 %.

               (116)

               Komisia nakoniec vo svojej analýze zohľadnila aj skutočnosť, že inštalovanú kapacitu možno upraviť na výrobu ostatných druhov skla, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto prešetrovania. Komisia preto aj z tohto dôvodu nesúhlasí so zainteresovanou stranou v tom, že vysoká inštalovaná kapacita nie je hospodársky životaschopná.

               (117)

               Komisia vzhľadom na uvedené skutočnosti zamieta tvrdenia, ktoré predložila strana, a pripomína, že vývoj spotreby, kapacity a využívania kapacity počas posudzovaného obdobia, ktorý bol analyzovaný samostatne aj súhrnne, nenarušuje príčinnú súvislosť zistenú medzi značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a dumpingovým dovozom.

         2.4.   Vývoj v oblasti solárnych modulov

               (118)

               Dve strany tvrdili, že okrem vývoja spotreby dotknutého výrobku bola ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobená aj poklesom spotreby solárnych modulov a stratami, ktoré toto odvetvie utrpelo na konci roka 2011/začiatku roka 2012. Vplyv finančných ťažkostí výrobcov solárnych panelov na trh so solárnym sklom sa údajne začal prejavovať na konci roka 2011 a v roku 2012 z dôvodu nevyhnutnej časovej medzery medzi uvedenými dvomi udalosťami.

               (119)

               Tie isté tvrdenia jedna strana zopakovala po konečnom zverejnení.

               (120)

               Komisia v odôvodnení 143 dočasného nariadenia skutočne konštatovala, že trendy pozorované v prípade solárnych modulov majú významný vplyv na spotrebu solárneho skla, keďže 80 % – 85 % solárneho skla sa predáva výrobcom solárnych modulov (fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a modulov z tenkého fotovoltického filmu). Ako však uviedla v odôvodneniach 143 a 144 dočasného nariadenia, spotreba solárnych modulov sa počas posudzovaného obdobia, t. j. rokov 2009 – 2012 neustále zvyšovala, a hoci v roku 2012 došlo k poklesu, úroveň spotreby bola stále o 221 % vyššia ako v roku 2009 a o 44 % vyššia ako v roku 2010 (7). Okrem toho sa zistilo, že zníženie výkupných cien (feed-in-tariffs) na konci roka 2011 a začiatku roka 2012 nenarušilo príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom solárnych modulov a zistenou značnou ujmou (8), keďže dopyt po solárnych moduloch bol počas obdobia rokov 2009 – 2012 stále relatívne vysoký.

               (121)

               Komisia vzhľadom na uvedené skutočnosti dospela k záveru, že zníženie úrovne spotreby solárnych modulov v roku 2012 nemožno ako také považovať za faktor, ktorý by narušil príčinnú súvislosť zistenú medzi dumpingovým dovozom solárneho skla z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (122)

               Podobne, keďže dopyt po solárnych moduloch zostal v období rokov 2009 – 2012 pomerne vysoký a dopyt po solárnom skle sa v rovnakom období zvýšil o 65 %, vplyv spotreby solárneho skla na zhoršenie finančnej situácie výrobcov solárnych modulov na konci roka 2011/začiatku roka 2012 nemožno samotný považovať za taký faktor, ktorý by narušil príčinnú súvislosť stanovenú medzi dumpingovým dovozom solárneho skla z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (123)

               Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, potvrdzuje sa záver, ku ktorému sa dospelo v odôvodnení 144 dočasného nariadenia.

         2.5.   Záver týkajúci sa príčinnej súvislosti

               (124)

               Komisia vzhľadom na uvedené skutočnosti potvrdzuje svoje zistenia v odôvodneniach 130 – 133 dočasného nariadenia o tom, že dovoz príslušného výrobku z príslušnej krajiny bol počas OP predmetom dumpingu a že viedol k zníženiu predaja výrobného odvetvia Únie. Okrem toho to znamená jasnú časovú zhodu medzi zvýšením objemu dumpingového dovozu a zhoršením situácie výrobného odvetvia Únie. Dumpingový dovoz priamo konkuroval výrobe výrobného odvetvia Únie, ktoré v dôsledku toho zaznamenalo pokles ziskovosti a podielu na trhu počas posudzovaného obdobia. Ostatné možné príčiny ujmy boli analyzované vyššie, pričom žiadna z nich, či už bola analyzovaná jednotlivo alebo súhrnne, nebola taká, aby narušila príčinnú súvislosť zistenú medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (125)

               Na zmenu tohto záveru neboli poskytnuté žiadne nové dôkazy a vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa záveru o príčinnej súvislosti, Komisia potvrdzuje odôvodnenia 145 a 146 dočasného nariadenia.

         F.   ZÁUJEM ÚNIE

   1.   Záujem výrobného odvetvia Únie

               (126)

               Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa záujmu výrobného odvetvia Únie, Komisia potvrdzuje odôvodnenia 148 až 151 dočasného nariadenia.

         2.   Záujem neprepojených dovozcov a obchodníkov

               (127)

               Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa záujmu neprepojených dovozcov a obchodníkov, Komisia potvrdzuje odôvodnenia 152, 153 a 154 dočasného nariadenia.

         3.   Záujem dodávateľov surovín

               (128)

               Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa dodávateľov surovín, Komisia potvrdzuje odôvodnenie 155 dočasného nariadenia.

         4.   Záujem používateľov

               (129)

               Prihlásil sa jeden používateľ, ktorý uviedol, že antidumpingové opatrenia naňho nebudú mať vplyv, keďže nepoužíval solárne sklo vyrobené v ČĽR a ani to nemá v úmysle.

               (130)

               Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že uloženie antidumpingového cla na čínske solárne sklo môže v menšej miere priaznivo ovplyvniť výrobné odvetvie solárneho skla Únie, ale výrazne poškodiť výrobné odvetvie fotovoltických modulov a solárnych tepelných kolektorov v Únii, keďže bude musieť platiť za dotknutý výrobok vyššiu sumu. Okrem toho by to pravdepodobne bolo v rozpore s cieľom ochrany životného prostredia Únie, pretože by došlo k zvýšeniu cien fotovoltických modulov a solárnych tepelných aplikácií a tým by sa zvýhodňovalo výrobné odvetvie solárneho skla, ktoré považuje za energeticky náročné.

               (131)

               Ako je uvedené v odôvodnení 157 dočasného nariadenia, uloženie antidumpingových ciel bude mať len veľmi obmedzený vplyv (menej ako 1 %) na celkové náklady na solárne moduly. Nebol doručený žiadny dôkaz, ktorým by sa spochybnila presnosť tejto analýzy. Toto tvrdenie sa preto zamieta.

               (132)

               Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa záujmu Únie, Komisia potvrdzuje odôvodnenia 155 až 159 dočasného nariadenia.

         5.   Aspekty hospodárskej súťaže

               (133)

               Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa aspektov hospodárskej súťaže uvedených v odôvodneniach 160 až 163 dočasného nariadenia, Komisia tieto odôvodnenia potvrdzuje.

         6.   Záver o záujme Únie

               (134)

               Neboli doručené žiadne pripomienky, ktoré by zmenili analýzu záujmu Únie uvedenú v dočasnom nariadení. Komisia preto potvrdzuje odôvodnenie 164 dočasného nariadenia.

         G.   KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

   1.   Úroveň odstránenia ujmy

               (135)

               Niektoré zainteresované strany spochybnili používanie 8,3 % ako cieľového zisku pre výrobné odvetvie Únie, stanoveného v odôvodnení 167 dočasného nariadenia, a uviedli, že je nereálne vysoký. Tvrdili, že ziskové rozpätie 8,3 % v roku 2010 bolo počas posudzovaného obdobia najvyššie, pretože rok 2010 bol pre svetový fotovoltický priemysel najlepším rokom. Takisto tvrdili, že nie je možné, aby výrobné odvetvie solárneho skla Únie malo v roku 2012 rovnaké ziskové rozpätie v prípade neexistencie dumpingu, keď sa celosvetový fotovoltický priemysel vrátane výrobného odvetvia fotovoltických modulov v Únii v roku 2012 údajne ocitol vo veľkej recesii.

               (136)

               Komisia odmieta toto tvrdenie. Komisia použila ako cieľový zisk priemerný zisk, ktorý dosiahli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky v roku 2010, keď bol dovoz dotknutého výrobku ešte nízky, a teda nemohol ešte narúšať normálne podmienky hospodárskej súťaže. Ziskové rozpätie používané na stanovenie úrovne odstránenia ujmy zodpovedá obdobiu, keď mohlo výrobné odvetvie Únie primerane očakávať zisk v normálnych podmienkach hospodárskej súťaže, ktorá ešte nebola ovplyvnená dumpingovým dovozom (9).

               (137)

               Nakoniec, pokiaľ ide o výrobné odvetvie solárneho skla, rokom s najvyššou úrovňou nebol rok 2010, ako tvrdia strany, ale rok 2011, keď bola spotreba v Únii najvyššia a keď výrobné odvetvie Únie zaznamenalo najväčší objem predaja.

               (138)

               Po konečnom zverejnení jedna strana zopakovala svoje tvrdenie, v ktorom napadla ziskové rozpätie použité ako cieľový zisk. Tvrdila, že Komisia mala zohľadniť všetky ostatné faktory, ktoré v OP ovplyvnili ziskovosť. Tvrdila, že primeraný cieľový zisk nemohol byť vyšší ako 5 %.

               (139)

               Komisia odmieta toto tvrdenie z nasledujúcich príčin. Použitý cieľový zisk nie je založený na odhade, ale na skutočnom zisku, ktorý dosahovalo výrobné odvetvie Únie pred narušením hospodárskej súťaže spôsobeným čínskym dumpingovým dovozom. Komisia ho považuje za primeraný zisk a zohľadnila, že trhová situácia sa veľmi neodlišovala od OP, ak sa nezohľadní vplyv čínskeho dumpingového dovozu. Vyhlásenie strany v tomto zmysle, že spotreba bola v roku 2010 oveľa vyššia ako v roku 2012, je vecne nesprávne. Ako sa uviedlo v oddiele E.2.3, spotreba bola v roku 2010 na podobnej úrovni ako v roku 2012. Výrobné odvetvie v roku 2010 takisto budovalo kapacitu vzhľadom na očakávaný výrazný nárast dopytu, čo nepriaznivo v uvedenom roku ovplyvnilo jeho zisk. Nakoniec, navrhovaný cieľový zisk 5 % je svojvoľný, pretože nie je založený na žiadnych údajoch alebo skutočných výpočtoch, a preto sa zamieta.

               (140)

               Navrhovateľ na druhej strane tvrdil, že ziskové rozpätie je príliš nízke a že Komisia by ho mala zvýšiť na 15 %, keďže zisk navrhovateľa za rok 2010 bol vyšší ako 10 %. Nižšie ziskové rozpätia, ktoré v roku 2010 zrejme dosiahli ostatní výrobcovia z EÚ zaradení do vzorky, údajne nie sú reprezentatívnymi vzorkami zisku, ktoré možno primerane očakávať v prípade neexistencie dovozu, s ktorým sa neobchodovalo spravodlivo. S najväčšou pravdepodobnosťou existujú dôvody súvisiace s politikami riadenia alebo problémami týchto spoločností, ktoré prípadne zahŕňajú politiky krátkodobého stanovovania cien zamerané na získanie podielu na trhu, čím by sa mohlo vysvetliť, prečo v danom roku získali len nižšie rozpätie a prečo medzi prvými utrpeli ujmu z dumpingového dovozu.

               (141)

               Komisia toto tvrdenie neakceptuje. Ako už bolo v tomto oddiele vysvetlené, podľa názoru Komisie priemerný zisk celého výrobného odvetvia Únie za rok 2010 správne odráža priemerný zisk v normálnych podmienkach hospodárskej súťaže. Tento záver nie je v rozpore so skutočnosťou, že niektorí členovia výrobného odvetvia Únie prijali rozhodnutia v oblasti riadenia, ktoré viedli k nižším alebo vyšším ziskovým rozpätiam, ako dosiahli ostatní členovia toho istého výrobného odvetvia. Existencia týchto rozdielov je typická pre správanie spoločností v rámci trhového hospodárstva.

               (142)

               Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, Komisia potvrdzuje metodiku opísanú v odôvodneniach 166 až 169 dočasného nariadenia.

         2.   Konečné opatrenia

               (143)

               Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti s dumpingom, ujmou, príčinnou súvislosťou a záujmom Únie, a v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia by sa mali uložiť konečné antidumpingové opatrenia na dovoz dotknutého výrobku na úrovni rozpätia ujmy v súlade s pravidlom nižšieho cla. V tomto prípade by sa sadzba cla mala zodpovedajúcim spôsobom stanoviť na úrovni zistených rozpätí ujmy.

               (144)

               Po dočasnom zverejnení navrhovateľ tvrdil, že dočasné valorické clá nie sú účinné. Požiadal preto Komisiu, aby uložila konečné opatrenia vo forme minimálnej dovoznej ceny (ďalej len „MDC“). Navrhovateľ tvrdil, že takáto MDC by zvýšila účinnosť opatrení, najmä ak by sa uložili dve odlišné MDC, jedna pre solárne sklo s povrchovou úpravou a jedna pre solárne sklo bez povrchovej úpravy. Navrhovateľ uviedol tieto dôvody:

               (145)

               Po prvé, navrhovateľ tvrdil, že po OP vyvážajúci výrobcovia predávali solárne sklo s povrchovou úpravou na trhu EÚ za rovnakú cenu, za akú počas OP predávali solárne sklo bez povrchovej úpravy. Takisto tvrdil, že na sklo s povrchovou úpravou sú potrebné vyššie výrobné náklady ako na sklo bez povrchovej úpravy, a preto sa bežne predáva za ceny, ktoré sú o 20 % až 25 % vyššie ako ceny za sklo bez povrchovej úpravy.

               (146)

               Po druhé, navrhovateľ tvrdil, že po OP sa dopyt v Únii presunul zo solárneho skla bez povrchovej úpravy na solárne sklo s povrchovou úpravou. Používatelia v rastúcej miere nakupovali skôr solárne sklo s povrchovou úpravou než solárne sklo bez povrchovej úpravy. V dôsledku toho solárne sklo s povrchovou úpravou v druhej polovici roka 2013 tvorilo takmer celý objem dovozu z ČĽR do EÚ, kým počas OP to bolo naopak.

               (147)

               Antidumpingové opatrenia môžu mať skutočne rôzne formy. Komisia má pri výbere opatrení široké možnosti, ktorých cieľom je odstrániť vplyv poškodzujúceho dumpingu.

               (148)

               Vyšetrovaním sa potvrdilo, že výrazný rozdiel v nákladoch, ako aj cenách medzi solárnym sklom bez povrchovej úpravy a s povrchovou úpravou je spôsobený rozdielom v technických vlastnostiach oboch výrobkov. Solárne sklo s povrchovou úpravou, ktorá v závislosti od použitej technológie môže byť jednostranná alebo obojstranná, skutočne zvyšuje priepustnosť v porovnaní so solárnym sklom bez povrchovej úpravy, a mohlo by mať ďalšie samočistiace, protiznečisťujúce alebo odolnostné vlastnosti. Vysoko kvalitné solárne sklo bez povrchovej úpravy môže dosiahnuť až 92 % solárnu priepustnosť. Povrchová úprava môže znížiť odraz približne o 3 % (na stranu) a následne zvýšiť priepustnosť solárneho skla s jednostrannou povrchovou úpravou maximálne na 95 % a solárneho skla s obojstrannou povrchovou úpravou maximálne na 98 %.

               (149)

               Počas OP bolo 81 % solárneho skla dovážaného z ČĽR a predávaného v EÚ bez povrchovej úpravy, pričom povrchovú úpravu malo len 19 % solárneho skla. Rozdiely v cenách aj nákladoch zistené počas OP medzi solárnym sklom bez povrchovej úpravy a solárnym sklom s povrchovou úpravou predstavovali približne 30 %.

               (150)

               Komisia sa však domnieva, že dôkaz, ktorý poskytol navrhovateľ, nebol dostatočne odôvodnený. Komisia okrem toho nemá k dispozícii dostatok dôkazov alebo údajov z akýchkoľvek iných zdrojov, ktoré by jej umožnili dospieť k záveru, že od zavedenia dočasných antidumpingových opatrení sa dopyt presunul zo solárneho skla bez povrchovej úpravy na solárne sklo s povrchovou úpravou, a že sa ceny, najmä skla s povrchovou úpravou, výrazne znížili, ako tvrdil navrhovateľ.

               (151)

               Komisia v dôsledku toho nemôže toto tvrdenie akceptovať a považuje za vhodné uložiť namiesto MDC valorické clá. Napriek tomu, s cieľom rozptýliť uvedené obavy, budú vytvorené dva odlišné kódy integrovaného colného sadzobníka Spoločenstva (ďalej len „kódy TARIC“) – jeden pre solárne sklo s povrchovou úpravou a druhý pre solárne sklo bez povrchovej úpravy. Tie Komisii umožnia podrobne monitorovať vývoj trhu a včas prijať rozhodnutie o potrebe ďalších opatrení.

               (152)

               Komisia takisto pripomína, že minimálne dovozné ceny v minulosti používala za osobitných okolností, konkrétne v týchto situáciách:

                           —

                           mimoriadne vysoká vývozná cena pre jeden druh výrobku, čo znamenalo, že v súvislosti s týmto druhom výrobku nedochádzalo k dumpingu (10),

                           —

                           úvahy týkajúce sa trhovej sily a podielu výrobcov z Únie na trhu, na základe ktorých bolo z dôvodov záujmu Únie potrebné zabezpečiť, aby ceny dovozu nepresahovali určitú úroveň (11).

               (153)

               Okrem toho sa minimálne dovozné ceny používali prevažne pre homogénne výrobky a nie pre výrobky, ako je tento, ktorý sa skladá z rôznych druhov výrobkov.

               (154)

               Komisia sa aj z týchto dôvodov domnieva, že minimálne dovozné ceny nie sú v tomto prípade vhodné.

               (155)

               Navrhovateľ zopakoval po konečnom zverejnení svoju žiadosť o uloženie MDC a k uvedeným odôvodneniam 152 až 156 predložil nasledujúce pripomienky.

               (156)

               Po prvé, v týchto odôvodneniach sa údajne nereaguje na úvahy o účinnosti formy opatrení zameraných na odstránenie škodlivých účinkov dumpingu a subvencovania, ktoré sú tiež platným dôvodom na použitie MDC.

               (157)

               Po druhé, Komisia údajne nevysvetlila, prečo sú tieto úvahy v danom prípade relevantné a ako vyvažujú záujem výrobného odvetvia EÚ.

               (158)

               Po tretie, tvrdil, že príslušný výrobok je dostatočne homogénny na to, aby umožnil praktické spravovanie MDC, keďže tieto dva hlavné druhy výrobku majú jasné rozlišujúce znaky, ktoré umožňujú náležité rozlišovanie cien a jednoduchú správu a monitorovanie, najmä ak takmer všetok dovoz tvorí v súčasnosti solárne sklo s povrchovou úpravou.

               (159)

               Pokiaľ ide o prvé tvrdenie, zdá sa, že dopyt sa medzitým skutočne presunul zo solárneho skla bez povrchovej úpravy na solárne sklo s povrchovou úpravou. Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie dôkazy, Komisia nemôže dospieť k záveru, že došlo k výraznému zníženiu cien najmä v prípade solárneho skla s povrchovou úpravou. Nemá preto dôvod zmeniť svoj predchádzajúci záver o tom, že na odstránenie škodlivých účinkov dumpingu a subvencovania sú vhodnejšie valorické clá.

               (160)

               Pokiaľ ide o druhú pripomienku, účelom predmetných odôvodnení bolo objasniť, že Komisia sa nedomnieva, že tento prípad je vhodný na stanovenie MDC, pokiaľ by sa tvrdenia navrhovateľa podrobnejšie neodôvodnili. Keďže k tomu nedošlo, Komisia nepovažovala za potrebné ďalej analyzovať prínos prípadnej MDC pre záujem výrobného odvetvia EÚ.

               (161)

               Pokiaľ ide o tretiu pripomienku, navrhovateľ nespochybnil rôzne druhy výrobku, ktoré Komisia vymedzila v rámci prešetrovania, a nepreukázal, že by neexistoval cenový rozdiel. Ponúkaný záväzok, ktorí predložili vyvážajúci výrobcovia a ktorý obsahuje rôzne MDC, takisto naznačuje, že tieto rozdiely sú reálne. Uvedené tvrdenie sa preto zamieta. V každom prípade, aj keby Komisia akceptovala, že dotknutý výrobok môže byť skôr homogénny, považuje túto otázku sa irelevantnú, keďže žiadosť o MDC zamieta aj z ostatných dvoch uvedených dôvodov. Pripomína sa tiež, že Komisia môže zohľadniť informácie, ktoré sa týkajú obdobia nasledujúceho po období prešetrovania, len vo výnimočných prípadoch (pozri článok 6 ods. 1 základného nariadenia). Navrhovatelia nepreukázali, že daná situácia je mimoriadna, a že ostatné dostupné prostriedky nápravy, ako je monitorovanie prostredníctvom vytvorenia doplnkového kódu TARIC, by neboli dostatočné.

               (162)

               Na záver Komisia týmto zamieta tieto tvrdenia.

               (163)

               Po konečnom zverejnení požiadali o MDC aj viacerí výrobcovia solárnych modulov. Ich hlavné obavy boli tieto:

                           —

                           Po OP sa výrazne znížila výrobná kapacita solárneho skla a mnohí výrobcovia z Únie nenávratne opustili trh. Jediní traja výrobcovia z Únie, ktorí zostali na trhu, už nie sú schopní pokryť viac ako 50 % európskeho dopytu. Výrobcovia solárnych modulov tak musia pokryť svoje potreby dodávkami z ČĽR. Jeden používateľ tvrdil, že bude nútený spoľahnúť sa na dodávky len od jedného alebo dvoch výrobcov Únie, ktorí sú schopní splniť požadované technické vlastnosti výrobku.

                           —

                           Navrhované clá by značne zvýšili výrobné náklady na solárne moduly (približne o 3 centy za watt, čo je údajne päť percent MDC stanovenej v prípade solárnych panelov).

                           —

                           MDC by mala byť navrhnutá tak, aby neviedla k vyšším nákladom na solárne moduly v EÚ.

               (164)

               Komisia nemá v prípade prvého tvrdenia žiadny dôvod domnievať sa, že títo výrobcovia z Únie, ktorí obmedzili alebo dočasne pozastavili svoju výrobu, neobnovia svoje podnikanie v plnej miere potom, ako bude dovoz znovu prebiehať za spravodlivé ceny. Ako je uvedené v odôvodneniach 106 až 112, výrobné odvetvie Únie disponuje dostatočnou kapacitou na uspokojenie spotreby v celej Únii. Toto tvrdenie sa preto zamieta. Komisia takisto zamieta tvrdenie jedného používateľa, že bude nútený spoľahnúť sa na dodávky len od jedného alebo dvoch výrobcov Únie. V skutočnosti čínski vyvážajúci výrobcovia budú môcť naďalej dodávať na trh Únie. Cieľom antidumpingových opatrení bez ohľadu na ich formu je zabezpečiť, aby sa dovoz uskutočňoval za spravodlivé ceny, a nie úplne pozastaviť dovoz z ČĽR.

               (165)

               Pokiaľ ide o druhé tvrdenie, používatelia neposkytli žiadny dôkaz na podloženie tohto tvrdenia. Naopak, Komisia v odôvodnení 157 dočasného nariadenia uviedla, že vplyv týchto opatrení bude predstavovať menej ako 1 % z celkových nákladov na solárne moduly vyrábane spoločnosťami, ktoré spolupracovali pri prešetrovaní. Toto tvrdenie sa preto zamieta.

               (166)

               Nie je preto potrebné zohľadniť tretí bod, ktorý predložili výrobcovia solárnych modulov.

               (167)

               Zároveň s antidumpingovým prešetrovaním sa vykonalo antisubvenčné prešetrovanie. Vzhľadom na používanie pravidla nižšieho cla a vzhľadom na skutočnosť, že konečné subvenčné rozpätia sú nižšie ako úroveň odstránenia ujmy, by Komisia mala uložiť konečné vyrovnávacie clo na úrovni stanovených konečných subvenčných rozpätí a následne uložiť konečné antidumpingové clo až do relevantnej úrovne odstránenia ujmy. Na základe uvedených skutočností sa sadzba, s ktorou sa uložia uvedené clá, stanovuje takto:

                           Spoločnosť

                           Subvenčné rozpätie

                           Dumpingové rozpätie

                           Úroveň odstránenia ujmy

                           Vyrovnávacie clo

                           Antidumpingové clo

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           3,2 %

                           83,1 %

                           39,3 %

                           3,2 %

                           36,1 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           17,1 %

                           78,4 %

                           26,2 %

                           17,1 %

                           9,1 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           12,8 %

                           90,1 %

                           42,1 %

                           12,8 %

                           29,3 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           16,7 %

                           41,6 %

                           17,1 %

                           16,7 %

                           0,4 %

                           Iné spolupracujúce spoločnosti

                           12,4 %

                           84,7 %

                           36,5 %

                           12,4 %

                           24,1 %

                           Všetky ostatné spoločnosti

                           17,1 %

                           90,1 %

                           42,1 %

                           17,1 %

                           25,0 %

               (168)

               Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Odráža sa v nich preto situácia, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby (na rozdiel od cla platného pre „všetky ostatné spoločnosti“ v celej krajine) sú teda uplatniteľné výlučne na dovoz dotknutého výrobku s pôvodom v dotknutej krajine, ktorý vyrábajú dané spoločnosti, t. j. uvedené konkrétne právnické osoby. Na dovážaný dotknutý výrobok vyrábaný akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými spoločnosťami, by sa tieto sadzby nemali využiť a mali by poliehať colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“. Vzhľadom na skutočnosť, že zo strany vyvážajúcich výrobcov existovala vysoká úroveň spolupráce (viac než 80 %, pozri odôvodnenie 15 dočasného nariadenia), táto colná sadzba je založená na najvyššom individuálnom rozpätí ujmy, ktoré bolo stanovené pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Colná sadzba uplatniteľná na „ostatné spolupracujúce spoločnosti“ je založená na váženom priemere vývozcov zaradených do vzorky a uplatňuje sa na všetky spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky [s výnimkou spoločnosti Henan Yuhua, ktorá podlieha clu stanovenému individuálne na základe jej žiadosti o individuálne preskúmanie (pozri odôvodnenie 48 dočasného nariadenia)].

               (169)

               Každú žiadosť o uplatnenie týchto antidumpingových colných sadzieb pre jednotlivé spoločnosti (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po vytvorení nových výrobných či predajných subjektov) je potrebné bezodkladne predložiť Komisii (12) so všetkými príslušnými informáciami, najmä o všetkých zmenách v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a s predajom na vývoz, napríklad v spojení so zmenou názvu alebo zmenou týkajúcou sa výrobných alebo predajných subjektov. V prípade potreby sa môže vykonať zodpovedajúca zmena tohto nariadenia prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb.

         3.   Záväzky

               (170)

               Po konečnom zverejnení ponúkli traja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky a spoločnosť Henan Yuhua cenové záväzky podľa článku 8 ods. 1 základného nariadenia. Uvádzajú sa v nich rôzne MDC, ktoré zodpovedajú rôznym skupinám druhov výrobku.

               (171)

               Komisia konštatuje, že MDC, ktoré navrhujú všetky spoločnosti, sú oveľa nižšie ako ceny nespôsobujúce ujmu, ktoré stanovila počas prešetrovania. Komisia sa preto nedomnieva, že sú stanovené na úrovni odstránenia ujmy v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia.

               (172)

               Aj keby boli stanovené na úrovni odstránenia ujmy, spoločnosti zaradené do vzorky navrhujú len štvrťročnú úpravu ceny solárneho skla s povrchovou úpravou na základe zmeny cien na trhu so solárnymi modulmi. Komisia nemôže akceptovať tento spôsob indexácie z nasledujúcich dôvodov.

               (173)

               Po prvé, ceny všetkých druhov výrobku by sa mali pravidelne upravovať, v opačnom prípade sa medzi cenovými úrovňami solárneho skla s povrchovou úpravou a bez povrchovej úpravy čoskoro môže umelo vytvoriť medzera. Po druhé, Komisie nepovažuje za vhodné upravovať ceny solárneho skla na základe cien koncových používateľov (t. j. cien solárnych modulov). Mohlo by to viesť k neodôvodnenému stlačeniu ziskových rozpätí výrobného odvetvia solárneho skla, ak sa napríklad znížia ceny solárnych modulov z dôvodu zníženia cien iných komponentov solárnych modulov.

               (174)

               Komisia všeobecne považuje za vhodné indexovať MDC s cenami surovín. V tomto konkrétnom prípade sa však nezistilo, že by suroviny tvorili významne vysoký podiel celkových výrobných nákladov.

               (175)

               Komisia takisto zistila, že ceny solárneho skla boli počas OP v ČĽR a Turecku výrazne nestabilné.

               (176)

               Okrem toho existuje veľké riziko krížovej kompenzácie, keďže niektoré predmetné spoločnosti predávajú dotknutý výrobok, ako aj ostatné výrobky tým istým zákazníkom. V konečnom dôsledku sa nezdá, že MDC, ktoré navrhujú spoločnosti zaradené do vzorky, sa vzťahujú na všetky druhy výrobkov, ktoré vyrábajú príslušní vyvážajúci výrobcovia. Tieto faktory zapríčiňujú, že účinné vykonávanie záväzkov bude nevykonateľné a ich monitorovanie zložité.

               (177)

               Komisia preto na základe uvedených dôvodov zamieta ponúknuté záväzky.

         4.   Konečné vyberanie dočasného cla

               (178)

               Vzhľadom na zistené dumpingové rozpätia a so zreteľom na úroveň ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie by sa sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla, ktoré bolo uložené na základe dočasného nariadenia, mali s konečnou platnosťou vybrať. Zabezpečené sumy, ktoré sú vyššie ako kombinované sadzby konečného antidumpingového a vyrovnávacieho cla, by sa mali uvoľniť.

         5.   Vykonateľnosť opatrení

               (179)

               Ak sa po uložení konečných opatrení podmienky na trhu výrazne zmenia, Komisia môže na základe vlastnej iniciatívy preskúmať formu opatrení s cieľom posúdiť, či sa prostredníctvom opatrení dosahujú zamýšľané výsledky, pokiaľ ide o odstránenie ujmy, a či je zmena formy opatrení opodstatnená.

               (180)

               Komisia má v záujme čo najlepšej ochrany proti prípadnej absorpcii opatrení v úmysle bezodkladne začať revíziu podľa článku 12 ods. 1 základného nariadenia a môže zaviesť registráciu dovozu v súlade s článkom 14 ods. 5 základného nariadenia v prípade, že bude predložený dôkaz o takomto správaní. Podľa článku 12 ods. 3 základného nariadenia sa výška uloženého cla môže zvýšiť až na dvojnásobok pôvodne uloženej výšky cla.

               (181)

               Komisia sa bude spoliehať okrem iného na informácie dohľadu nad dovozom, ktoré jej poskytnú colné orgány jednotlivých štátov, ako aj na informácie, ktoré jej poskytnú členské štáty podľa článku 14 ods. 6 základného nariadenia.

               (182)

               Výbor zriadený podľa článku 15 ods. 1 nepredložil žiadne stanovisko,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   1.   Konečné antidumpingové clo sa ukladá na dovoz solárneho skla pozostávajúceho z kaleného sodno-draselného tabuľového skla s obsahom železa menej ako 300 ppm, solárnou priepustnosťou viac ako 88 % (meranou podľa AM 1,5 300-2 500 nm), odolnosťou voči teplu až do 250 °C (meranou podľa normy EN 12150), odolnosťou voči tepelnému šoku Δ 150 K (meranou podľa normy EN 12150) a pevnosťou 90 N/mm2 alebo viac (meranou podľa normy EN 1288-3), ktoré je v súčasnosti zaradené pod číselný znak KN ex 7007 19 80 a má pôvod v Čínskej ľudovej republike. Solárne sklo s (jednostrannou alebo obojstrannou) povrchovou úpravou patrí pod kód TARIC 7007198019 a solárne sklo bez povrchovej úpravy patrí pod kód TARIC 7007198011.
   2.   Sadzby konečného antidumpingového cla uplatniteľné na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením sú pre výrobok opísaný v odseku 1, ktorý vyrobili spoločnosti uvedené v tabuľke, takéto:

               Spoločnosť

               Antidumpingové clo

               Doplnkový kód TARIC

               Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

               36,1 %

               B943

               Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

               9,1 %

               B944

               Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

               29,3 %

               B945

               Henan Yuhua New Material Co., Ltd

               0,4 %

               B946

               Ostatné spolupracujúce spoločnosti uvedené v prílohe I

               24,1 %

               Všetky ostatné spoločnosti

               25,0 %

               B999

         3.   Uplatňovanie individuálnych antidumpingových colných sadzieb stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe II. Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa clo vzťahujúce sa na všetky ostatné spoločnosti.
   4.   Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
   Článok 2
   Sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla podľa nariadenia Komisie (EÚ) č. 1205/2013 (13) sa vyberú s konečnou platnosťou. Zabezpečené sumy, ktoré sú vyššie ako kombinované sadzby antidumpingového cla uvedené v článku 1 ods. 2 a vyrovnávacieho cla, prijaté vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 471/2014 (14) sa uvoľnia.
   Článok 3
   V prípade, že akýkoľvek nový vyvážajúci výrobca v Čínskej ľudovej republike poskytne Komisii dostatočné dôkazy o tom, že:

               —

               nevyvážal do Únie výrobok opísaný v článku 1 ods. 1 počas obdobia prešetrovania (od 1. januára 2012 do 31. decembra 2012),

               —

               nie je prepojený so žiadnym z vývozcov alebo výrobcov v Čínskej ľudovej republike, ktorí sú predmetom opatrení uložených týmto nariadením,

               —

               v skutočnosti vyvážal do Únie dotknutý výrobok po období prešetrovania, na základe ktorého sú založené opatrenia, alebo vstúpil do neodvolateľného zmluvného záväzku o vývoze významného množstva do Únie,

         článok 1 ods. 2 sa môže zmeniť doplnením nového vyvážajúceho výrobcu k spolupracujúcim spoločnostiam nezahrnutým do vzorky, a podliehať tak sadzbe váženého priemerného cla na úrovni 24,1 %.
   Článok 4
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 13. mája 2014

            Za Komisiu

            predseda

         José Manuel BARROSO

      (1)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1205/2013 z 26. novembra 2013, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz solárneho skla z Čínskej ľudovej republiky (Ú. v. EÚ L 316, 27.11.2013, s. 8).

      (3)  Oznámenie o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu solárneho skla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ C 58, 28.2.2013, s. 6).

      (4)  Rozhodnutie predsedu Európskej komisie 2012/199/EÚ z 29. februára 2012 o funkcii a pôsobnosti úradníka pre vypočutie v určitých obchodných konaniach (Ú. v. EÚ L 107, 19.4.2012, s. 5).

      (5)  http://www.fsolar.de/cms/fileadmin/user_upload/Bilder/PVSEC_2013/Presse_Information_EU_PVSEC_2013_Paris_ENG.pdf

      (6)  Vec 338/10 Grünwald Logistik Service GmbH (GLS)/Hauptzollamt Hamburg-Stadt.

      (7)  Tabuľky 1-a a 1-b na s. 16 v nariadení Komisie (EÚ) č. 513/2013 zo 4. júna 2013, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov a doštičiek) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 182/2013, ktorým sa zavádza registrácia tohto dovozu pochádzajúceho alebo odosielaného z Čínskej ľudovej republiky (Ú. v. EÚ L 152, 5.6.2013, s. 5) („dočasné nariadenie o solárnych paneloch“). Podľa oddielu B dočasného nariadenia o solárnych paneloch sú výrobkom, na ktorý sa vzťahuje prešetrovanie, fotovoltické moduly alebo panely na báze kryštalického kremíka a články a doštičky používané vo fotovoltických moduloch alebo paneloch na báze kryštalického kremíka. Moduly z tenkého fotovoltického filmu preto nie sú predmetom tohto prešetrovania a ich spotreba nie je zahrnutá.

      (8)  Zistenia dočasného nariadenia o solárnych paneloch uvedené v odôvodneniach 107 až 109 boli potvrdené v odôvodneniach 245 až 265 vykonávacieho nariadenia Rady (EÚ) č. 1238/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo uložené na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky (Ú. v. EÚ L 325, 5.12.2013, s. 1).

      (9)  Pozri T-462/04 HEG a Graphite India/Rada, rozsudok zo 17. decembra 2008 (body 161 až 162).

      (10)  Nariadenie Rady (ES) č. 119/97 z 20. januára 1997, ktorým sa ukladajú antidumpingové clá na dovozy určitých mechanizmov na krúžkové bloky s pôvodom v Malajzii a Čínskej ľudovej republike a ktorým sa definitívne vyberajú uložené dočasné clá (Ú. v. ES L 22, 24.1.1997, s. 1), odôvodnenie 70.

      (11)  Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 457/2011 z 10. mája 2011, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz melamínu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 124, 13.5.2011, s. 2), odôvodnenie 76.

      (12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgicko.

      (13)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1205/2013 z 26. novembra 2013, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz solárneho skla z Čínskej ľudovej republiky (Ú. v. EÚ L 316, 27.11.2013, s. 8).

      (14)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 471/2014 z 13. mája 2014, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz solárneho skla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (pozri stranu 23 tohto úradného vestníka).

      PRÍLOHA I

         Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, ktorí neboli zaradení do vzorky a nebolo im poskytnuté individuálne preskúmanie

                  Názov

                  Doplnkový kód TARIC

                  Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd

                  B947

                  Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation

                  B948

                  Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd; Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

                  B949

                  Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

                  B950

                  Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

                  B951

                  Pilkington Solar Taicang, Limited

                  B952

                  Zibo Jinxing Glass Co., Ltd

                  B953

                  Novatech Glass Co., Ltd

                  B954

      PRÍLOHA II
      Musí byť vydaná platná obchodná faktúra, na ktorú sa odkazuje v článku 1 ods. 3, s uvedením týchto údajov:

                  1.

                  Meno a funkcia zástupcu subjektu, ktorý obchodnú faktúru vystavuje.

                  2.

                  Toto vyhlásenie:
                  „Ja, podpísaný(-á), potvrdzujem, že (plocha v m2) solárneho skla predaného na vývoz do Európskej únie, na ktoré sa vzťahuje táto faktúra, bolo vyrobených spoločnosťou (názov a adresa spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) v Čínskej ľudovej republike. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“

                  3.

                  Dátum a podpis zástupcu subjektu, ktorý obchodnú faktúru vystavuje.