title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1002 zo 16. júna 2015, ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Obazda/Obatzter (CHZO)]

text:
               26.6.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 161/5

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/1002
   zo 16. júna 2015,
   ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Obazda/Obatzter (CHZO)]
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (1), a najmä na jeho článok 52 ods. 2,
   keďže:

               (1)

               Žiadosť Nemecka o zápis názvu „Obazda“/„Obatzter“ do registra bola v súlade s článkom 50 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (2).

               (2)

               Vzhľadom na to, že Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 51 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, názov „Obazda“/„Obatzter“ sa musí zapísať do registra,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   Názov „Obazda“/„Obatzter“ (CHZO) sa zapisuje do registra.
   Názov uvedený v prvom pododseku sa vzťahuje na výrobok triedy 1.4. Iné výrobky živočíšneho pôvodu (vajcia, med, rôzne mliečne výrobky okrem masla atď.) podľa prílohy XI k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 668/2014 (3).
   Článok 2
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 16. júna 2015

            Za Komisiu

            v mene predsedu

         Phil HOGAN

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ C 55, 14.2.2015, s. 15.

      (3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 668/2014 z 13. júna 2014, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (Ú. v. EÚ L 179, 19.6.2014, s. 36).


title: Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 1242/2010 z  20 decembra 2010 , ktorým sa po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz lán zo syntetických vlákien s pôvodom v Indii

text:
               22.12.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 338/10

         VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 1242/2010
   z 20 decembra 2010,
   ktorým sa po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz lán zo syntetických vlákien s pôvodom v Indii
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 4 a článok 11 ods. 2 a 5,
   so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia po porade s poradným výborom,
   keďže:
   A.   POSTUP

   1.   Platné opatrenia

               (1)

               Nariadením (ES) č. 1312/98 (2) Rada v nadväznosti na antidumpingové prešetrovanie (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) uložila konečné antidumpingové clá (ďalej len „pôvodné opatrenia“) na dovoz lán zo syntetických vlákien s pôvodom v Indii. Úrovne uloženého cla predstavovali 53 % pre jedného indického vyvážajúceho výrobcu a 82 % pre všetok ostatný dovoz s pôvodom v Indii (ďalej len „príslušná krajina“).

               (2)

               Po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia (ďalej len „predchádzajúce preskúmanie pred uplynutím platnosti“) Rada zachovala tieto opatrenia nariadením (ES) č. 1736/2004 zo 4. októbra 2004, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz lán zo syntetických vlákien s pôvodom v Indii (3).

         2.   Žiadosť o preskúmanie

               (3)

               Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia podal 4. mája 2009 koordinačný výbor motúzového, šnúrového a sieťového výrobného odvetvia EÚ (Eurocord) (ďalej len „žiadateľ“) v mene výrobcov v Únii, ktorí predstavujú podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 50 %, celkovej výroby lán zo syntetických vlákien v Únii.

               (4)

               Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k opakovanému výskytu dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

               (5)

               Po porade s poradným výborom Komisia dospela k záveru, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania, a dňa 7. októbra 2009 oznámila prostredníctvom oznámenia o začatí preskúmania uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (4) (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) začatie preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.

         3.   Prešetrovanie

   3.1.   Obdobie prešetrovania

               (6)

               Prešetrovanie týkajúce sa pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2008 do 30. septembra 2009 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2006 do konca ORP (ďalej len „posudzované obdobie“).

         3.2.   Strany, ktorých sa prešetrovanie týka

               (7)

               Komisia oficiálne informovala známych výrobcov v Únii, vývozcov a vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine, zástupcov príslušnej krajiny, dovozcov, ako aj združenie používateľov, o ktorých bolo známe, že sa ich toto konanie týka, o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti.

               (8)

               Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody, pre ktoré by mali byť vypočuté, boli vypočuté.

         4.   Výber vzorky

               (9)

               Vzhľadom na zjavne veľký počet výrobcov v Únii a vyvážajúcich výrobcov v Indii sa v súlade s článkom 17 základného nariadenia považovalo za vhodné preskúmať, či by sa malo pristúpiť k výberu vzorky. S cieľom umožniť Komisii, aby rozhodla o potrebe výberu vzorky a v kladnom prípade k nemu pristúpila boli uvedené strany požiadané, aby sa Komisii prihlásili do 15 dní od začatia preskúmania a poskytli Komisii informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania.

               (10)

               Celkovo sa prihlásili piati indickí výrobcovia, z ktorých dvaja patrili k tej istej skupine, ktorí poskytli požadované informácie v rámci danej lehoty a vyjadrili ochotu byť zaradení do vzorky. Štyri z týchto piatich spoločností počas ORP vyrábali a vyvážali príslušný výrobok na trh Únie. Piata spoločnosť počas ORP nevyvážala príslušný výrobok na trh Únie. Všetkých päť spoločností sa považovalo za spolupracujúce spoločnosti a uvažovalo sa o nich pri výbere vzorky. Úroveň spolupráce z Indie, t. j. percentuálny podiel vývozu indických spolupracujúcich spoločností do Únie v porovnaní s celkovým indickým vývozom do Únie sa nemohol vypočítať, keďže celkový vývoz Únie počas ORP nahlásený piatimi spolupracujúcimi spoločnosťami bol výrazne vyšší ako objem celkového vývozu z Indie zaznamenaný Eurostatom, a to z dôvodov uvedených v odôvodneniach 21 až 23.

               (11)

               Vzorka bola vybraná po dohode s indickými orgánmi a boli do nej zaradené uvedené štyri spoločnosti, ktoré nahlásili predaj na vývoz do Únie. Dve zo štyroch spoločností zaradených do vzorky boli prepojené. Je potrebné pripomenúť, že v pôvodnom prešetrovaní spolupracoval len jeden vyvážajúci výrobca, na ktorého sa v súčasnosti vzťahuje individuálne antidumpingové clo. Je takisto potrebné pripomenúť, že v predchádzajúcom prešetrovaní pred uplynutím platnosti nespolupracoval žiadny z indických vyvážajúcich výrobcov, a preto boli zistenia založené na dostupných skutočnostiach v súlade s ustanoveniami článku 18 ods. 1 základného nariadenia.

               (12)

               Osemnásť výrobcov v Únii (všetkých pätnásť navrhovateľov a traja ďalší výrobcovia, ktorí spolu predstavujú 78 % celkovej výroby v Únii) poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. Na základe informácií od spolupracujúcich výrobcov v Únii Komisia vybrala vzorku piatich výrobcov v Únii, ktorí predstavujú približne 40 % výrobného odvetvia Únie, ako sa stanovuje v odôvodnení 40, a približne polovicu predaja všetkých spolupracujúcich výrobcov v Únii neprepojeným zákazníkom v Únii. Vzorka bola vybraná na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu predaja a geografického zastúpenia výrobcov v Únii, ktoré bolo možné náležite prešetriť v rámci danej lehoty. Jeden z piatich výrobcov v Únii zaradených do vzorky začal svoju činnosť počas posudzovaného obdobia, preto sa jeho údaje nepoužili pri analýze trendov ukazovateľov ujmy, aby sa predišlo skresleniam týchto trendov. Číselné údaje ostatných štyroch výrobcov v Únii zaradených do vzorky, ktoré boli použité pri analýze uvedených trendov, však boli reprezentatívne.

               (13)

               Komisia zaslala dotazníky piatim výrobcom v Únii zaradeným do vzorky, ako aj štyrom indickým vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky.

               (14)

               Vyplnené dotazníky boli doručené od všetkých piatich výrobcov v Únii zaradených do vzorky. Zo štyroch indických vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky jeden ukončil spoluprácu, zatiaľ čo ostatní traja (z ktorých dvaja boli prepojení) vyplnili dotazník v rámci daných lehôt. Z tohto dôvodu vzorka indických vyvážajúcich výrobcov napokon pozostávala z uvedených troch indických spoločností, ktoré vyplnili dotazník.

         5.   Overenie získaných informácií

               (15)

               Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely stanovenia pokračovania alebo pravdepodobnosti opakovaného výskytu dumpingu a ujmy, ako aj záujmu Únie. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností:

         5.1.   Vyvážajúci výrobcovia v Indii

               —

               Axiom Imex International Ltd., Boisar,

               —

               Tufropes Private Limited, Silvassa,

               —

               India Nets, Indore;

         5.2.   Výrobcovia v Únii

               —

               Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),

               —

               Eurorope SA (Grécko),

               —

               Lanex A.S. (Česká republika),

               —

               Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),

               —

               Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakúsko).

         B.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

   1.   Príslušný výrobok

               (16)

               Príslušný výrobok je ten istý ako výrobok v pôvodnom prešetrovaní a vymedzuje sa takto: motúzy, šnúry, povrazy a laná, tiež splietané alebo oplietané a tiež impregnované, potiahnuté, pokryté alebo oplášťované plastmi alebo kaučukom, z polyetylénu alebo polypropylénu, iné ako na viazanie alebo balenie, s dĺžkovou hmotnosťou väčšou ako 50 000 decitexa (5 g/m), ako aj z ostatných syntetických vlákien z nylonu alebo ostatných polyamidov alebo polyesterov, s dĺžkovou hmotnosťou väčšou ako 50 000 decitexa (5 g/m). V súčasnosti je zaradený do kódov KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19. Príslušný výrobok sa používa na celý rad námorných a priemyselných použití, najmä v lodnom (hlavne na kotvenie) a rybárskom priemysle.

               (17)

               Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že kotviace laná, na ktoré sa odkazuje vyššie, nepatria do vymedzenia príslušného výrobku, keďže v dôsledku spojov pripojených k týmto lanám by sa takéto výrobky mali uvádzať ako „výrobky z lán“, ktoré patria do iného kódu KN (pozri odôvodnenie 23). Malo by sa však poznamenať, že odkaz na kotviace laná je uvedený iba v súvislosti s použitiami rôznych typov príslušného výrobku, ktoré sa všetky vymedzujú ako laná zo syntetických vlákien stanovené v odôvodnení (16).

         2.   Podobný výrobok

               (18)

               Ako sa preukázalo v pôvodnom prešetrovaní a ako potvrdilo toto prešetrovanie, príslušný výrobok a laná zo syntetických vlákien vyrábané a predávané indickými vyvážajúcimi výrobcami na ich domácom trhu, ako aj laná zo syntetických vlákien vyrábané a predávané výrobcami z Únie v Únii sú vo všetkých aspektoch totožné a majú tie isté základné fyzikálne a chemické vlastnosti. Preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

               (19)

               Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že výrobok vyrábaný výrobným odvetvím Únie nie je porovnateľný s príslušným výrobkom, keďže výrobcovia v Únii začali používať nový druh suroviny zvanej Dyneema, ktorá je oveľa drahšia ako ostatné suroviny, keďže výrobky z nej vyrobené majú oveľa lepšiu odolnosť. Indickí výrobcovia zaradení do vzorky určite nepoužívajú tento druh suroviny. V prvom rade však treba poukázať na skutočnosť, že príslušné výrobky predstavujú len majú časť výrobkov predávaných výrobcami v Únii. Hoci je určite pravda, že niektorí výrobcovia v Únii používajú čoraz viac tento typ vlákna, laná na báze suroviny Dyneema predstavujú len malý zlomok výroby v Únii. Preto aj napriek skutočnosti, že značný rozdiel v nákladoch na surovinu (ktorá môže byť 25 až 30-krát drahšia) môže mať určitý vplyv najmä na ukazovateľ ujmy týkajúci sa priemernej predajnej ceny výrobného odvetvia Únie, vplyv lán na báze Dyneema na celkové posúdenie zostáva v dôsledku prevládajúceho množstva „štandardných“ lán vyrábaných v Únii obmedzený. Po druhé, všetky výpočty v rámci tohto preskúmania pred uplynutím platnosti boli založené na porovnaní zodpovedajúcich typov výrobku, pričom sa brali do úvahy rozdielne suroviny. Výpočty preto nemôžu byť rozdielom v sortimente výrobkov skreslené. V každom prípade výrobok, na výrobu ktorého sa používajú suroviny ako Dyneema, má stále tie isté základné fyzikálne a chemické vlastnosti ako príslušný výrobok. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

         C.   PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU DUMPINGU

               (20)

               V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa preskúmala pravdepodobnosť pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu po možnom uplynutí platnosti opatrení vzťahujúcich sa na Indiu.

         1.   Objem dovozu

               (21)

               Na základe údajov Eurostatu bol objem dovozu príslušného výrobku z Indie počas posudzovaného obdobia značný. Počas ORP objem dovozu z Indie predstavoval 31 ton, t. j. menej ako 0,1 % spotreby v Únii počas ORP:

                           (v tonách)

                           2006

                           2007

                           2008

                           ORP

                           India

                           3

                           4

                           19

                           31

                              Dovoz príslušného výrobku z Indie, zdroj – Comext

               (22)

               Podľa overených údajov však tri spoločnosti zaradené do vzorky odoslali do Únie počas ORP výrazne vyšší objem príslušného výrobku ako bol objem zaznamenaný Eurostatom. V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že v pôvodnom prešetrovaní dovozcovia poskytli informácie dokazujúce, že určité množstvo príslušného výrobku nakupovaného z Indie sa nedostalo do voľného obchodu na trhu Únie, ale sa uskladnilo v colných skladoch a bolo predané zaoceánskym lodiam alebo námorným ťažobným plošinám. Jeden z výrobcov, ktorí podali podnet, zopakoval toto tvrdenie v tomto prešetrovaní. V dôsledku chýbajúcej spolupráce obchodníkov v prístavoch pri prešetrovaní sa toto tvrdenie nemohlo overiť. Na základe zoznamu zákazníkov, ktorý predložili vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky, je ale zrejmé, že väčšina zákazníkov sú skutočne dodávatelia pre námorné lode a námorné ťažobné plošiny v prístavoch Únie. Na základe uvedeného sa zdá, že rozdiel medzi štatistickými údajmi a nahlásenými údajmi je spôsobený takýmto predajom.

               (23)

               Malo by sa takisto poznamenať, že žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti obsahovala tvrdenia o možnej existencii praktík obchádzania. V tejto súvislosti žiadateľ tvrdil, že určitý objem lán zo syntetických vlákien z Indie vstupoval do Únie pod položkou KN 5609 (výrobky z […] motúzov, šnúr, povrazov alebo lán), na ktorú sa opatrenia nevzťahujú. V tomto prešetrovaní však neboli zistené žiadne informácie, ktoré by podporili tento názor.

               (24)

               Na základe uvedeného sa usudzuje, že v ORP bolo v skutočnosti na colné územie Únie dovezených 31 ton príslušného výrobku. Pokiaľ ide o overený predaj na vývoz do prístavov Únie, ktorý traja indickí výrobcovia zaradení do vzorky neprepustili do voľného obehu na trhu Únie, sa tento predaj považuje za súčasť indického vývozu do iných tretích krajín.

               (25)

               Vzhľadom na neexistenciu značného objemu dovozu z Indie do Únie nepredstavuje tento dovoz základ pre reprezentatívnu analýzu pravdepodobnosti pokračovania dumpingu alebo ujmy. Na základe takéhoto obmedzeného skutočného objemu dovozu nie je možné dospieť k záveru, že počas ORP existoval poškodzujúci dumping z Indie. Analýza bola preto zameraná na pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu a ujmy, ak by platnosť opatrení uplynula.

         2.   Pravdepodobný vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení

   2.1.   Výrobná kapacita

               (26)

               Preskúmalo sa, či v príslušnej krajine existuje nevyužitá výrobná kapacita, ktorá by v prípade zrušenia opatrení mohla viesť k obnoveniu dumpingového vývozu.

               (27)

               Zistilo sa, že výrobná kapacita troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky od roku 2007 do ORP prudko vzrástla, pričom využitie kapacity zároveň pokleslo. Nevyužitá kapacita troch spoločností predstavovala približne 75 % spotreby v Únii v ORP. Táto skutočnosť poukazuje na pravdepodobný nárast objemu vývozu do Únie, ak by platnosť opatrení uplynula.

               (28)

               Pokiaľ ide o ďalších výrobcov lán zo syntetických vlákien v Indii, je známe, že spoločnosť Garware, ktorá po fáze výberu vzorky ukončila spoluprácu, je dôležitým výrobcom a podľa jej oficiálnej webovej stránky má značnú výrobnú kapacitu. Okrem toho sa v žiadosti o preskúmanie pred uplynutím platnosti uvádza zoznam štyroch ďalších veľkých indických výrobcov. V Indii existujú aj strední a malí výrobcovia, ktorí uskutočňujú predaj najmä na domácom trhu. V dôsledku chýbajúcej spolupráce zo strany týchto indických výrobcov nie je ich výrobná kapacita známa, ale je možné predpokladať, že trend spolupracujúcich spoločností je porovnateľný, a teda títo výrobcovia majú ďalšiu nevyužitú kapacitu.

               (29)

               Po zverejnení zistení všetci indickí výrobcovia zaradení do vzorky vzniesli námietky voči údajom týkajúcim sa ich celkovej nevyužitej kapacity. Všetky tieto údaje však v skutočnosti poskytli samotné spoločnosti a overili sa prostredníctvom prešetrovaní na mieste v priestoroch každej z nich. Tieto tvrdenia sa preto zamietli.

         2.2.   Objem predaja do prístavov v Únii a na iné vývozné trhy

               (30)

               Objem predaja troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky na vývoz do iných tretích krajín vrátane predaja do prístavov v Únii, ktorý nevstupuje na colné územie Únie, je značný a počas posudzovaného obdobia vzrástol približne o 80 %, čo predstavuje takmer polovicu celkového predaja vyvážajúcich výrobcov počas ORP.

               (31)

               Skutočný dovoz do Únie sa po uložení pôvodných opatrení prakticky zastavil. Je však potrebné poznamenať, že objem predaja výrobcov zaradených do vzorky na vývoz do prístavov v Únii v posudzovanom období značne vzrástol, a to zo 61 na 785 ton. Vzhľadom na to, že skutočný predaj dovozu do Únie sa uskutočňoval čiastočne cez tie isté predajné kanály ako v prípade výrobkov predávaných v prístavoch v Únii, táto zvýšená prítomnosť v blízkosti trhu Únie môže naznačovať, že v prípade neexistencie opatrení by v krátkom čase mohli indickí výrobcovia zaradení do vzorky a možno aj iní výrobcovia začať predávať značné množstvo príslušného výrobku na trhu Únie.

               (32)

               Na základe uvedenej vývoznej orientácie indických výrobcov, ako aj ich zvýšenej prítomnosti v prístavoch v Únii je možné dospieť k záveru, že je vysoko pravdepodobné, že ak by platnosť opatrení uplynula, množstvo indického vývozu do Únie by podstatne vzrástlo.

               (33)

               Po zverejnení zistení preskúmania jeden indický výrobca poukázal na skutočnosť, že indický vývoz je vo svete a na trhoch s potenciálom rastu dostatočne diverzifikovaný, preto by sa vývoz do Únie v prípade neexistencie opatrení neobnovil v značnom množstve. Je potrebné uznať, že niektorí indickí výrobcovia mohli diverzifikovať predaj na vývoz na rôzne trhy, to sa však nedá považovať za dostatočný dôvod na zmenu záverov vyplývajúcich zo skôr uvedených zistení.

         2.3.   Vzťah medzi vývoznými cenami do tretích krajín a normálnou hodnotou

               (34)

               Orientačný výpočet dumpingu vychádzal z overeného predaja do prístavov v Únii uskutočneného tromi vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky, ktorý sa síce považuje za súčasť vývozu do ostatných tretích krajín, poskytuje však vhodný údaj o možných cenách indických lán zo syntetických vlákien v prípade neexistencie ciel. Normálne hodnoty boli založené na domácich cenách na indickom trhu. Na základe týchto údajov sa stanovil dumping pre dvoch z troch indických výrobcov zaradených do vzorky. Zistené dumpingové rozpätia predstavovali v priemere 10 %, čo je možné považovať za značné rozpätia, aj keď sú oveľa nižšie ako dumpingové rozpätia stanovené v pôvodnom prešetrovaní.

               (35)

               Porovnanie cien troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky na trhoch iných tretích krajín (s výnimkou predaja do prístavov v Únii) s ich domácimi cenami viedlo k podobnému výsledku, aj keď takto stanovené dumpingové rozpätia boli nižšie.

               (36)

               Po zverejnení záverov tohto prešetrovania jeden indický výrobca uviedol, že v súvislosti s indickým dovozom do Únie nebol zistený žiadny dumping. Neuskutočňoval sa však ani žiaden skutočný dovoz. Okrem toho dumping bol stanovený v prípade predaja do prístavov v Únii aj v prípade predaja do iných tretích krajín. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

               (37)

               Iná zainteresovaná strana uviedla, že dumpingové rozpätia stanovené týmto preskúmaním sa pri porovnaní s existujúcou úrovňou cla nemôžu považovať za dostatočné vzhľadom na značný rozdiel v nákladoch práce medzi Úniou a Áziou. Je však potrebné poznamenať, že náklady práce v Únii sú pre výpočet dumpingového rozpätia nepodstatné.

         3.   Záver o pravdepodobnosti opakovaného výskytu dumpingu

               (38)

               Na základe uvedenej analýzy sa dospelo k záveru, že v prípade uplynutia platnosti opatrení majú vyvážajúci výrobcovia veľký výrobný potenciál na to, aby znovu začali uskutočňovať vývoz do Únie. Pokiaľ ide o ceny, zistilo sa, že dvaja výrobcovia zaradení do vzorky uskutočňovali predaj do iných tretích krajín za dumpingové ceny. Navyše vrátane spoločnosti Garware, ktorá ukončila spoluprácu, existuje ďalších päť veľkých vyvážajúcich výrobcov uvedených v podnete, v súvislosti s ktorými sa na základe dostupných informácií predpokladá, že kopírujú trend spoločností, o ktorých bolo zistené, že uskutočňujú predaj do iných tretích krajín za dumpingové ceny.

               (39)

               Vzhľadom na náznaky, že indickí vyvážajúci výrobcovia majú i naďalej strategický záujem o trh Únie, čo dokazuje ich rastúci objem vývozu do prístavov v Únii, a na obrovskú dostupnú nevyužitú kapacitu, je pravdepodobné, že v prípade uplynutia platnosti opatrení by títo výrobcovia obnovili vývoz do Únie v značnom množstve. Vzhľadom na cenové správanie indických vývozcov na trhoch tretích krajín je vysoko pravdepodobné, že by došlo k obnoveniu vývozu za dumpingové ceny. Dospelo sa preto k záveru, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k opakovanému výskytu dumpingu.

         D.   VYMEDZENIE VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE

               (40)

               Výrobcovia v Únii, ktorí predstavujú celkovú výrobu v Únii, tvoria výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia. Počet výrobcov v Únii sa odhaduje približne na štyridsať.

               (41)

               Pätnásť výrobcov v Únii, v mene ktorých podalo združenie žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti, a traja ďalší výrobcovia v Únii predložili informácie týkajúce sa výberu vzorky požadované v oznámení o začatí preskúmania. Ako sa uvádza v odôvodnení 12, podrobnému prešetrovaniu bola podrobená vzorka piatich výrobcov tvoriacich 40 % výrobného odvetvia Únie. Vzorku tvorili tieto spoločnosti:

                           —

                           Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),

                           —

                           Eurorope SA (Grécko),

                           —

                           Lanex A.S. (Česká republika),

                           —

                           Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),

                           —

                           Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakúsko).

               (42)

               Ako už bolo uvedené v odôvodnení 12, osemnásť spolupracujúcich výrobcov v Únii predstavovalo počas ORP 78 % celkovej výroby v Únii.

         E.   SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE

   1.   Spotreba na trhu Únie

               (43)

               Spotreba lán zo syntetických vlákien sa stanovila na základe objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie (vrátane predaja nespolupracujúcich výrobcov v Únii podľa odhadov združenia, ktoré podalo podnet), ku ktorému sa pripočítal celkový dovoz do Únie podľa údajov Eurostatu.

               (44)

               Na základe uvedeného je možné stanoviť, že počas posudzovaného obdobia spotreba v Únii klesla o 7 %. Spotreba v Únii sa v rokoch 2006 a 2007 zvýšila o 16 % a následne v období od roku 2007 do ORP klesla o 20 %.

                           2006

                           2007

                           2008

                           ORP

                           Celková spotreba v Únii (v tonách)

                           34 318

                           39 816

                           36 777

                           31 944

                              Index (2006=100)

                              100

                              116

                              107

                              93

                              Zdroj:
                              prešetrovanie (výrobcovia v Únii zaradení do vzorky), navrhovateľ (výrobcovia v Únii nezaradení do vzorky), Eurostat (dovoz)

         2.   Dovoz z Indie

               (45)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 21, skutočný indický dovoz do Únie bol počas celého posudzovaného obdobia v dôsledku účinných platných antidumpingových opatrení zanedbateľný.

               (46)

               Ako sa však vysvetľuje v odôvodnení 22, rastie prítomnosť indických výrobcov v blízkosti trhu Únie prostredníctvom predaja na vývoz do prístavov Únie, na ktorý sa nevzťahuje colné odbavenie a ktorý je tak oslobodený od antidumpingových ciel.

         3.   Ceny a objem indického vývozu do iných tretích krajín

               (47)

               Keďže skutočný indický dovoz do Únie bol zanedbateľný, porovnala sa cena indického vývozu do iných tretích krajín (vrátane vývozu do prístavov v Únii, ktorý nepodlieha antidumpingovým clám) s cenami predaja v Únii uskutočneného výrobcami výrobného odvetvia Únie zaradenými do vzorky.

               (48)

               Na základe toho sa stanovilo, že indický vývoz do iných tretích krajín sa uskutočnil za predajné ceny, ktoré boli podstatne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. Takto zistený cenový rozdiel dosiahol úroveň 46 % a v priemere predstavoval 18 %.

               (49)

               Hodnota indického predaja na vývoz do iných tretích krajín vzrástla počas posudzovaného obdobia o viac ako 30 %. Takýto predaj predstavoval počas ORP takmer polovicu celkového obratu indických vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.

         4.   Dovoz z iných krajín

               (50)

               Napriek poklesu v spotrebe na trhu Únie o 7 % sa objem dovozu z iných tretích krajín zvýšil počas posudzovaného obdobia o 18 %. Tým sa podiel tohto dovozu na trhu zvýšil zo 17 % na 22 %.

               (51)

               Je potrebné poznamenať, že dovoz z Čínskej ľudovej republiky (ďalej len „ČĽR“) vzrástol počas posudzovaného obdobia o 46 %, pričom dosiahol podiel na trhu 8,6 % (na rozdiel od 5,5 % v roku 2006). Hoci v dôsledku všeobecného charakteru údajov Eurostatu nie je možné vykonať presné porovnanie podľa typu výrobku, zdá sa, že priemerná cena čínskeho dovozu do Únie je podstatne vyššia ako priemerná cena indického predaja na vývoz. Okrem toho sa zdá, že priemerná cena čínskeho dovozu zodpovedá cenám výrobného odvetvia Únie.

               (52)

               Podiel dovozu z Kórejskej republiky (ďalej len „Kórea“) do Únie zostal počas posudzovaného obdobia konštantný na úrovni 3 %. Objem tohto dovozu sa však v dôsledku poklesu spotreby znížil o 6 %.

               (53)

               Podiel dovozu lán zo syntetických vlákien na trh Únie z akejkoľvek inej tretej krajiny predstavoval počas ORP menej ako 2 %.

         5.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

   5.1.   Predbežné poznámky

               (54)

               Analýze boli podrobené všetky ukazovatele ujmy uvedené v článku 3 ods. 5 základného nariadenia. Pokiaľ ide o ukazovatele objemu predaja a podielu na trhu výrobcov v Únii, analyzovali sa na základe údajov zozbieraných za všetkých výrobcov v Únii, t. j. za výrobné odvetvie Únie. Pokiaľ ide o všetky ostatné ukazovatele ujmy, ich preskúmanie vychádzalo z informácií, ktoré predložili výrobcovia v Únii zaradení do vzorky a ktoré boli overené v priestoroch každej spoločnosti uvedenej v odôvodnení 15. Ako už bolo uvedené v odôvodnení 12, jeden z výrobcov v Únii začal svoju činnosť počas posudzovaného obdobia, preto sa jeho údaje nepoužili pri analýze trendov ukazovateľov ujmy, aby sa predišlo skresleniam týchto trendov.

         5.2.   Objem predaja výrobného odvetvia Únie

               (55)

               Predaj výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia podstatne klesol, a to o 12 %. Ako už bolo uvedené v odôvodnení 44, spotreba v Únii počas posudzovaného obdobia klesla o 7 %, pričom prudký pokles začal od roku 2007. Malo by sa zdôrazniť, že objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie klesal rýchlejšie ako klesala spotreba:

                           2006

                           2007

                           2008

                           ORP

                           Objem predaja výrobného odvetvia Únie v Únii (v tonách)

                           28 393

                           32 161

                           28 911

                           24 955

                              Index (2006=100)

                              100

                              113

                              102

                              88

                              Zdroj:
                              prešetrovanie (výrobcovia v Únii zaradení do vzorky), navrhovateľ (výrobcovia v Únii nezaradení do vzorky)

         5.3.   Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu

               (56)

               Vývoj uvedený v predchádzajúcom odôvodnení a tabuľke viedol k strate podielu výrobného odvetvia Únie na trhu v období od roku 2006 do ORP. Znižovanie podielu výrobného odvetvia Únie na trhu pokračovalo, až dosiahlo stratu 4,6 percentuálneho bodu:

                           2006

                           2007

                           2008

                           ORP

                           Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu (v %)

                           82,7 %

                           80,8 %

                           78,6 %

                           78,1 %

                              Index (2006=100)

                              100

                              98

                              95

                              94

                              Zdroj:
                              prešetrovanie (výrobcovia v Únii zaradení do vzorky), navrhovateľ (výrobcovia v Únii nezaradení do vzorky)

               (57)

               Je potrebné poznamenať, že uvedená strata podielu výrobného odvetvia Únie na trhu bola z veľkej časti spôsobená nárastom podielu čínskeho dovozu na trhu (pozri odôvodnenie 50).

         5.4.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

               (58)

               V súlade s vývojom objemu predaja sa objem výroby výrobcov v Únii zaradených do vzorky znižoval porovnateľným tempom a počas posudzovaného obdobia klesol o 17 %. Za rovnaké obdobie sa výrobná kapacita zvýšila o 5 %. To viedlo v období od roku 2008 do ORP k poklesu využitia kapacity o 20 %:

                           2006

                           2007

                           2008

                           ORP

                           Výroba (v tonách)

                           11 229

                           12 286

                           12 150

                           9 372

                              Index (2006=100)

                              100

                              109

                              108

                              83

                           Výrobná kapacita (v tonách)

                           21 510

                           23 467

                           23 278

                           22 480

                              Index (2006=100)

                              100

                              109

                              108

                              105

                           Využitie kapacity (v %)

                           52,2 %

                           52,4 %

                           52,2 %

                           41,7 %

                              Index (2006=100)

                              100

                              100

                              100

                              80

                              Zdroj: prešetrovanie (výrobcovia v Únii zaradení do vzorky)

         5.5.   Zásoby

               (59)

               Pokiaľ ide o zásoby, vo všeobecnosti výrobcovia lán zo syntetických vlákien udržujú úrovne svojich zásob na dosť nízkej úrovni, keďže väčšina výroby sa uskutočňuje na objednávku. Bolo možné pozorovať, že počas posudzovaného obdobia priemerné zásoby vykazovali pokles, najmä v ORP, ktorý bol do veľkej miery spôsobený poklesom výroby lán zo syntetických vlákien.

                           2006

                           2007

                           2008

                           ORP

                           Konečné zásoby (v tonách)

                           1 073

                           982

                           1 156

                           905

                              Index (2006=100)

                              100

                              92

                              108

                              84

                              Zdroj: prešetrovanie (výrobcovia v Únii zaradení do vzorky)

         5.6.   Predajné ceny

               (60)

               Priemerné ceny podobného výrobku predávaného v Únii výrobcami v Únii zaradenými do vzorky počas posudzovaného obdobia do určitej miery vzrástli, a to najmä od roku 2007 do ORP:

                           2006

                           2007

                           2008

                           ORP

                           Priemerná jednotková predajná cena výrobného odvetvia Únie (EUR/t)

                           5 268

                           5 229

                           5 670

                           5 766

                              Index (2006=100)

                              100

                              99

                              108

                              109

                              Zdroj: prešetrovanie (výrobcovia v Únii zaradení do vzorky)

               (61)

               Je však potrebné poznamenať, že uvedená priemerná predajná cena sa vypočítala na základe všetkých typov výrobku vrátane lán zo syntetických vlákien najvyššej kvality, ako sú napríklad laná zo syntetických vlákien vyrobené na báze suroviny nazývanej Dyneema. Cenové rozdiely v súvislosti s týmito rozličnými typmi výrobku sú samozrejme obrovské (pozri odôvodnenie 19). V posledných rokoch výrobné odvetvie Únie zvýšilo výrobu výrobkov vyššej kvality, takže takéto laná zo syntetických vlákien majú v jej sortimente výrobkov rastúci podiel. Tieto nedávne zmeny v sortimente výrobkov sú jedným z dôvodov zvýšenia priemernej jednotkovej predajnej ceny výrobného odvetvia Únie.

         5.7.   Ziskovosť

               (62)

               Čiastočne vďaka účinným platným opatreniam a čiastočne vďaka diverzifikácii sortimentu výrobkov bolo výrobné odvetvie Únie schopné udržať stabilnú a zdravú úroveň ziskovosti počas celého posudzovaného obdobia:

                           2006

                           2007

                           2008

                           ORP

                           Ziskovosť výrobného odvetvia Únie (v %)

                           9,7 %

                           11,1 %

                           10,0 %

                           12,4 %

                              Index (2006=100)

                              100

                              115

                              104

                              128

                              Zdroj: prešetrovanie (výrobcovia v Únii zaradení do vzorky)

         5.8.   Investície a schopnosť navyšovať kapitál

               (63)

               Úroveň investícií bola v rokoch 2006 a 2007 relatívne vysoká a následne klesla o polovicu v porovnaní s predchádzajúcou úrovňou. Počas ORP sa prakticky neuskutočnili žiadne investície.

                           2006

                           2007

                           2008

                           ORP

                           Čisté investície (EUR)

                           3 574 130

                           3 886 212

                           1 941 222

                           168 877

                              Index (2006=100)

                              100

                              109

                              54

                              5

                              Zdroj: prešetrovanie (výrobcovia v Únii zaradení do vzorky)

         5.9.   Návratnosť investícií

               (64)

               V súlade so stabilným trendom ziskovosti sa počas celého posudzovaného obdobia zvyšovala aj návratnosť investícií.

                           2006

                           2007

                           2008

                           ORP

                           Návratnosť investícií (v %)

                           21,4 %

                           25,5 %

                           26,1 %

                           28,4 %

                              Index (2006=100)

                              100

                              119

                              122

                              132

                              Zdroj: prešetrovanie (výrobcovia v Únii zaradení do vzorky)

         5.10.   Peňažný tok

               (65)

               Peňažný tok výrobcov v Únii zaradených do vzorky zostal počas posudzovaného obdobia na relatívne stabilnej úrovni:

                           2006

                           2007

                           2008

                           ORP

                           Peňažný tok (EUR)

                           6 033 496

                           7 973 188

                           7 790 847

                           6 911 360

                              Index (2006=100)

                              100

                              132

                              129

                              115

                              Zdroj: prešetrovanie (výrobcovia v Únii zaradení do vzorky)

         5.11.   Zamestnanosť, produktivita a náklady práce

               (66)

               Situácia týkajúca sa zamestnanosti v prípade výrobcov v Únii zaradených do vzorky sa vyvíjala od roku 2006 do roku 2008 pozitívne. Od roku 2008 do ORP bol však zaznamenaný pokles zamestnanosti v dôsledku klesajúceho dopytu na trhu. Pokles dopytu v dôsledku nižšej výroby takisto viedol k poklesu produktivity od roku 2008 do ORP. Pokiaľ ide o ročné náklady práce na zamestnanca, tie do roku 2008 rástli a počas ORP došlo k miernemu poklesu.

                           2006

                           2007

                           2008

                           ORP

                           Zamestnanosť (počet osôb)

                           638

                           665

                           685

                           623

                              Index (2006=100)

                              100

                              104

                              107

                              98

                           Ročné náklady práce na zamestnanca (v EUR)

                           12 851

                           13 688

                           14 589

                           14 120

                              Index (2006=100)

                              100

                              107

                              114

                              110

                           Produktivita (v tonách na zamestnanca)

                           17,6

                           18,4

                           17,7

                           15,0

                              Index (2006=100)

                              100

                              105

                              101

                              85

                              Zdroj: prešetrovanie (výrobcovia v Únii zaradení do vzorky)

         5.12.   Rast

               (67)

               Od roku 2006 do ORP spotreba v Únii klesla o 7 % (pozri odôvodnenie 44), objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie klesol o 12 % a podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa znížil o 6 percentuálnych bodov (pozri odôvodnenia 55 a 56). Na druhej strane zatiaľ čo objem skutočného indického dovozu zostal v dôsledku platných opatrení zanedbateľný, objem dovozu z iných krajín vzrástol o 18 % (najmä v dôsledku dovozu z ČĽR), čím sa ich podiel na trhu zvýšil o ďalších 5 percentuálnych bodov (pozri odôvodnenie 50). Dospelo sa preto k záveru, že na výrobné odvetvie Únie mal pokles v spotrebe a tým aj výraznejšia strata v objeme predaja väčší vplyv ako na ostatných aktérov na trhu.

         5.13.   Rozsah dumpingového rozpätia

               (68)

               Vzhľadom na skutočnosť, že dovoz príslušného výrobku z Indie bol počas ORP zanedbateľný, pre skutočný indický dovoz nebolo možné stanoviť žiadne dumpingové rozpätie. Je však potrebné pripomenúť, že indický vývoz do prístavov v Únii, ktorý nepodlieha colnému odbaveniu, podstatne vzrástol a zistilo sa, že časť tohto predaja sa uskutočňovala za dumpingové ceny.

         5.14.   Zotavenie sa z dumpingu v minulosti

               (69)

               Analyzovalo sa, či je výrobné odvetvie Únie ešte stále v procese zotavovania sa z účinkov dumpingu v minulosti. Usúdilo sa, že výrobné odvetvie Únie sa už do veľkej miery z týchto účinkov dokázalo zotaviť vďaka účinným antidumpingovým opatreniam zavedeným na dlhé obdobie.

         5.15.   Záver o situácii výrobného odvetvia Únie

               (70)

               Vďaka zavedeniu účinných antidumpingových opatrení týkajúcich sa dovozu lán zo syntetických vlákien s pôvodom v Indii sa zdá, že výrobné odvetvie Únie sa dokázalo do veľkej miery zotaviť z účinkov poškodzujúceho dumpingu v minulosti.

               (71)

               Napriek tomu však nie je možné vyvodiť záver, že situácia výrobného odvetvia Únie je bezpečná. Hoci sa zdá, že určité ukazovatele ujmy týkajúce sa finančnej výkonnosti výrobcov v Únii – najmä ziskovosti, návratnosti investícií a peňažného toku – vykazujú relatívne stabilný trend, iné ukazovatele ujmy – najmä objem predaja a podiel na trhu, výroba a využitie kapacity, ako aj investície – jasne naznačujú, že výrobné odvetvie Únie sa na konci ORP stále nachádzalo v pomerne neistej situácii. Po zverejnení zistení tohto prešetrovania jeden indický výrobca uviedol, že výrobné odvetvie Únie počas ORP neutrpelo ujmu. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že nebolo uvedené, že výrobné odvetvie Únie počas ORP utrpelo značnú ujmu. Miesto toho záver vyvodený na základe zistení preskúmania spočíval v tom, že niektoré ukazovatele vykazovali stabilný trend, zatiaľ čo iné ukazovatele vykazovali známky ujmy.

               (72)

               Niektoré strany tvrdili, že negatívne trendy niektorých ukazovateľov ujmy nie sú zapríčinené indickým dovozom, ale svetovou hospodárskou krízou a rastúcim podielom čínskeho dovozu na trhu. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že negatívny vývoj určitých ukazovateľov sa nepripisoval takmer neexistujúcemu indickému dovozu. Okrem toho sa preskúmal rastúci čínsky dovoz a zistilo sa, že nemal žiadny vplyv na analýzu pravdepodobnosti opakovaného výskytu poškodzujúceho dumpingu.

               (73)

               So zreteľom na všeobecnú životaschopnosť výrobného odvetvia Únie sa musí poznamenať, že sa zdá, že postupné uvádzanie rôznych výrobkov vysokej kvality na trh Únie aj na trhy tretích krajín zabezpečuje dlhodobej konkurencieschopnosti výrobného odvetvia Únie dobré vyhliadky, keďže počet výrobcov vyrábajúcich takéto laná zo syntetických vlákien vysokej kvality je na svetovom trhu v súčasnosti obmedzený.

         F.   PRAVDEPODOBNOSŤ OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY

               (74)

               Ako je uvedené v odôvodnení 25, vzhľadom na zanedbateľný objem dovozu príslušného výrobku z Indie počas ORP sa analýza zameriavala na pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu a ujmy.

               (75)

               Ako už bolo podrobné opísané v odôvodneniach 26 až 28, indickí vyvážajúci výrobcovia disponujú obrovskou nevyužitou kapacitou. Ako bolo vysvetlené v odôvodneniach 30 až 32, indickí výrobcovia majú okrem toho silnú orientáciu a motiváciu predávať svoje výrobky vo veľkom objeme na vývozných trhoch. Ako bolo spomenuté v odôvodnení 31, indickí výrobcovia sú navyše silno a v čoraz väčšej miere prítomní v prístavoch v Únii. Z týchto dôvodov je možné vysloviť záver, že v prípade uplynutia platnosti opatrení dovoz z Indie do Únie s veľkou pravdepodobnosťou dosiahne v krátkom čase značné množstvo.

               (76)

               Ako sa uvádza v odôvodneniach 34 a 35, v prípade neexistencie opatrení je pravdepodobné, že sa obnoví indický dovoz za dumpingové ceny. Ako sa uvádza v odôvodneniach 47 a 48, takisto sa zistilo, že skutočnosť, že predajné ceny indických výrobcov sú v priemere o 18 % nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie (a takýto cenový rozdiel môže dosiahnuť úroveň 46 %) naznačuje, že indickí výrobcovia budú pravdepodobne vyvážať príslušný výrobok na trh Únie za výrazne nižšie ceny ako sú ceny výrobného odvetvia Únie, t. j. pravdepodobne budú podhodnocovať predajné ceny výrobcov v Únii.

               (77)

               Na základe uvedených skutočností je možné vysloviť záver, že v prípade neexistencie opatrení je vysoko pravdepodobné, že indický dovoz príslušného výrobku sa obnoví v značnom množstve a za ceny, ktoré výrazne podhodnocujú ceny výrobného odvetvia Únie.

               (78)

               Vzhľadom na relatívne neistú situáciu výrobného odvetvia Únie, ktorá je vysvetlená v odôvodneniach 71 a 72, je pravdepodobné, že potenciálne masívny opakovaný výskyt dumpingového indického dovozu za ceny, ktoré podhodnocujú ceny v Únii, bude mať škodlivý vplyv na stav výrobného odvetvia Únie. Je najmä pravdepodobné, že rozsiahle obnovenie dumpingového dovozu bude viesť k ďalšej strate podielu na trhu a objemu predaja výrobného odvetvia Únie, čo povedie k zníženiu výroby a poklesu zamestnanosti. Táto skutočnosť spolu s výrazným cenovým tlakom v dôsledku dovozu podhodnocujúceho predajné ceny výrobcov v Únii by viedla k rýchlemu a vážnemu zhoršeniu finančnej situácie výrobného odvetvia Únie.

               (79)

               Na základe uvedeného sa dospelo k záveru, že v prípade uplynutia platnosti opatrení je pravdepodobný opakovaný výskyt ujmy spôsobenej obnoveným dumpingovým dovozom príslušného výrobku z Indie.

         G.   ZÁUJEM ÚNIE

   1.   Predbežné poznámky

               (80)

               V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa preskúmalo, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení bolo v rozpore so záujmom Únie ako celku.

               (81)

               Stanovenie záujmu Únie bolo založené na posúdení všetkých príslušných záujmov, t. j. záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov, obchodníkov, veľkoobchodníkov a priemyselných používateľov príslušného výrobku.

               (82)

               Je potrebné pripomenúť, že v predchádzajúcich prešetrovaniach sa uložené opatrenia nepovažovali za opatrenia v rozpore so záujmom Únie. Okrem toho je toto prešetrovanie preskúmaním pred uplynutím platnosti, ktorým sa analyzuje situácia, v akej sa zavedené dumpingové opatrenia nachádzajú.

               (83)

               Na základe toho sa preskúmalo, či napriek záveru o pravdepodobnosti opakovaného výskytu dumpingu a pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy existujú závažné dôvody, ktoré by viedli k záveru, že zachovanie opatrení v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Únie.

         2.   Záujmy výrobného odvetvia Únie

               (84)

               Ako už bolo uvedené v odôvodneniach 56 a 73, výrobnému odvetviu Únie sa podarilo udržať si významný, aj keď klesajúci podiel na trhu a súčasne diverzifikovať svoj sortiment výrobkov uvedením lán zo syntetických vlákien vyššej kvality na trh. Je preto možné usúdiť, že výrobné odvetvie Únie zostalo štrukturálne životaschopné.

               (85)

               Na základe záverov o situácii výrobného odvetvia Únie stanovených v odôvodneniach 70 až 72 a na základe tvrdení týkajúcich sa analýzy pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy vysvetlenej v odôvodneniach 74 až 79 je takisto možné usúdiť, že v prípade uplynutia platnosti opatrení by výrobné odvetvie Únie pravdepodobne zaznamenalo ešte vážnejšie zhoršenie svojej finančnej situácie, a to by viedlo k opakovanému výskytu značnej ujmy.

               (86)

               Vzhľadom na očakávaný objem a ceny dovozu príslušného výrobku z Indie by bolo výrobné odvetvie Únie skutočne vystavené vážnemu riziku. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 78, takýto dovoz by viedol k ďalšiemu poklesu jeho podielu na trhu, objemu predaja, zamestnanosti a cien, čo by mohlo viesť k zhoršeniu jeho ziskovosti na podobnú negatívnu úroveň, aká bola zistená v pôvodnom prešetrovaní.

               (87)

               Na základe uvedených skutočností a vzhľadom na neexistenciu náznakov preukazujúcich opak sa dospelo k záveru, že zachovanie existujúcich opatrení by nebolo v rozpore so záujmom výrobného odvetvia Únie.

         3.   Záujem neprepojených dovozcov/obchodníkov

               (88)

               Komisia zaslala dotazníky desiatim neprepojeným dovozcom/obchodníkom. Reagovala len jedna spoločnosť, ktorá vyjadrila námietku v súvislosti s týmto prípadom. Keďže je však spoločnosť prepojená s indickým výrobcom lán zo syntetických vlákien, nemôže byť považovaná za neprepojeného dovozcu. Keďže je spoločnosť prepojeným dovozcom, jej záujem je vnútorne prepojený so záujmom jej prepojeného indického výrobcu.

               (89)

               Za týchto okolností sa dospelo k záveru, že ako sa zdá, neexistujú presvedčivé dôkazy, ktoré by naznačovali, že pokračovanie opatrení by nemalo mať výrazný negatívny vplyv na príslušných neprepojených dovozcov/obchodníkov.

         4.   Záujem používateľov

               (90)

               Komisia zaslala list jednému priemyselnému združeniu používateľov príslušného výrobku. Žiadny používateľ nepredložil úplne vyplnený dotazník a od združenia neboli doručené žiadne písomné podania.

               (91)

               Vzhľadom na chýbajúcu spoluprácu zo stranu používateľov a skutočnosť, že vplyv antidumpingových opatrení bude v porovnaní s ostatnými nákladmi hlavných používateľských odvetví, ako je stavba lodí, strojársky priemysel a prevádzkovanie námorných plošín, zanedbateľný, dospelo sa k záveru, že pokračovanie opatrení nebude mať žiadny značný negatívny vplyv na týchto používateľov.

         5.   Záver

               (92)

               Je možné očakávať, že pokračovaním opatrení sa zabezpečí, aby sa indický dovoz na trh Únie v krátkom čase neobnovil v značnom množstve. Výrobné odvetvie Únie tak bude naďalej využívať výhody vyplývajúce z podmienok hospodárskej súťaže na trhu Únie a zo zníženia hrozby zatvárania podnikov a poklesu nezamestnanosti. Očakáva sa tiež, že tieto prínosné účinky zabezpečia podmienky na to, aby výrobné odvetvie Únie mohlo vyvíjať inovatívne a technicky vyspelejšie výrobky na nové a osobitné použitia.

               (93)

               Je tiež potrebné poznamenať, že v nadväznosti na úvahy o záujme dovozcov/obchodníkov, ako aj používateľov v Únie sa zdá, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody dokazujúce, že pokračovanie opatrení by malo výrazný negatívny vplyv.

               (94)

               Vzhľadom na uvedené závery týkajúce sa vplyvu pokračovania opatrení na rôzne zúčastnené strany na trhu Únie sa dospelo k záveru, že pokračovanie opatrení nie je v rozpore so záujmom Únie.

         H.   ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

               (95)

               Vzhľadom na uvedené skutočností a okrem iného vzhľadom na obrovskú nevyužitú kapacitu indických výrobcov, ich silnú vývoznú orientáciu a rastúcu prítomnosť v blízkosti trhu Únie, cien ich predaja na vývoz na trhy iných tretích krajín, o ktorých sa zistilo, že počas ORP boli nižšie ako normálna hodnota a takisto oveľa nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie, a vzhľadom na relatívne neistú situáciu výrobného odvetvia Únie je pravdepodobné, že v prípade uplynutia platnosti opatrení by sa poškodzujúci dovoz z Indie opäť obnovil.

               (96)

               Všetky príslušné strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánuje odporučiť zachovanie existujúcich opatrení v ich súčasnej forme. Príslušným stranám bola poskytnutá lehota na predloženie pripomienok týkajúcich sa tohto zverejnenia, ale žiadna strana nepredložila pripomienky, ktoré by odôvodňovali zmenu uvedených zistení. Tvrdenia týkajúce sa zverejnenia zistení boli riešené v príslušných odôvodneniach tohto nariadenia.

               (97)

               Z uvedeného vyplýva, že v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia by sa antidumpingové clá uložené nariadením (ES) č. 1736/2004 mali zachovať.

               (98)

               Bez toho, aby sa ignorovalo stanovenie pravdepodobnosti opakovaného výskytu poškodzujúceho dumpingu, sa však toto konanie vyznačuje osobitnými okolnosťami, najmä dlhodobými platnými opatreniami, ktoré už boli raz predĺžené, a veľmi obmedzeným množstvom skutočného dovozu z Indie, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 21 až 24. Tieto skutočnosti by sa mali takisto primerane zohľadniť, pokiaľ ide o trvanie ďalej predĺžených antidumpingových opatrení, ktoré by malo byť tri roky. Po zverejnení žiadateľ uviedol, že opatrenia by sa mali predĺžiť na päť rokov a že dôvod na kratšie trvanie by nebol opodstatnený.

               (99)

               V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa predĺženie opatrení spravidla uplatňuje na obdobie päť rokov. V tomto prešetrovaní sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie bolo na konci ORP stále v neistej situácii; malo dlhodobé finančné problémy, ako sa stanovilo v pôvodnom prešetrovaní. Z toho dôvodu sa z poškodzujúceho dumpingu ešte úplne nezotavilo. Niektoré ukazovatele ujmy však ukazujú, že uloženie opatrení už prinieslo určité podstatné zlepšenie. Analýzou tejto komplexnej situácie sa dospelo k záveru, že úplné a stále zotavenie sa z akéhokoľvek účinku poškodzujúceho dumpingu v minulosti sa pravdepodobne uskutoční za kratšie obdobie ako je obvyklé obdobie päť rokov. Usúdilo sa, že vzhľadom na analýzu celkovej ujmy a pravdepodobný vývoj trhu v prípade existencie zavedených opatrení by malo byť obdobie troch rokov dostatočné dlhé na to, aby výrobné odvetvie dokončilo proces svojho hospodárskeho a finančného zotavenia. Z týchto dôvodov sa nezdá byť zachovanie opatrení na dlhšie obdobie potrebné.

               (100)

               Preto sa usudzuje, že predĺženie opatrení na plné päťročné obdobie nie je v plnej miere odôvodnené skutočnosťami stanovenými v tomto prešetrovaní a že v dôsledku toho by sa trvanie opatrení malo obmedziť na tri roky.

               (101)

               Sadzba individuálneho antidumpingového cla uvedená v článku 1 tohto nariadenia sa stanovila na základe zistení pôvodného prešetrovania. Preto odráža situáciu zistenú počas uvedeného prešetrovania, pokiaľ ide o danú spoločnosť. Táto colná sadzba (na rozdiel od celoštátneho cla uplatniteľného na „všetky ostatné spoločnosti“) sa preto uplatňuje výlučne na dovoz výrobkov pochádzajúcich z Indie a vyrábaných príslušnou spoločnosťou, teda konkrétnym uvedeným právnym subjektom. Na dovážané výrobky vyrábané akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá nie je konkrétne uvedená v článku 1, vrátane subjektov prepojených s touto konkrétne uvedenou spoločnosťou, sa nemôže vzťahovať táto sadzba a vzťahuje sa na nich celoštátne clo.

               (102)

               Každú žiadosť o uplatňovanie individuálnej antidumpingovej colnej sadzby (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo predajných subjektov) je potrebné bezodkladne predložiť Komisii spolu so všetkými náležitými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz, napr. v súvislosti so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo predajných subjektov. V prípade potreby sa nariadenie zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, na ktoré sa vzťahujú individuálne clá,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   1.   Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz motúzov, šnúr, povrazov a lán, tiež splietaných alebo oplietaných a tiež impregnovaných, potiahnutých, pokrytých, oplášťovaných plastmi alebo kaučukom, z polyetylénu alebo polypropylénu, iných ako motúz na viazanie alebo balenie s dĺžkovou hmotnosťou väčšou ako 50 000 decitexa (5 g/m), ako aj z ostatných syntetických vlákien z nylonu alebo ostatných polyamidov alebo polyesterov s dĺžkovou hmotnosťou väčšou ako 50 000 decitexa (5 g/m), v súčasnosti zaradených do kódov KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19 a s pôvodom v Indii.
   2.   Sadzba antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením výrobkov opísaných v odseku 1, ktoré vyrábajú ďalej uvedené spoločnosti, je takáto:

               Spoločnosť

               Sadzba cla

               Doplnkový kód TARIC

               Garware Wall Ropes Ltd

               53,0 %

               8755

               Všetky ostatné spoločnosti

               82,0 %

               8900

         3.   Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
   Článok 2
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Uplatňuje sa počas obdobia troch rokov.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 20. decembra 2010

            Za Radu

            predsedníčka

         J. SCHAUVLIEGE

      (1)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Ú. v. ES L 183, 26.6.1998, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ L 311, 8.10.2004, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ C 240, 7.10.2009, s. 6.


title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 170/2013 z  25. februára 2013 , ktorým sa ustanovujú prechodné opatrenia v sektore cukru z dôvodu pristúpenia Chorvátska

text:
               27.2.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 55/1

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 170/2013
   z 25. februára 2013,
   ktorým sa ustanovujú prechodné opatrenia v sektore cukru z dôvodu pristúpenia Chorvátska
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o pristúpení Chorvátska, a najmä na jej článok 3 ods. 4,
   so zreteľom na Akt o pristúpení Chorvátska, a najmä na jeho článok 41 a článok 16 v spojení s prílohou IV oddielom 3 písm. a) bodom 4 a článok 18 v spojení s prílohou V oddielom 4 časťou II,
   keďže:

               (1)

               Pravidlá týkajúce sa výrobných a obchodných opatrení pre trh s cukrom, ktoré sa Aktom o pristúpení Chorvátska začlenili do nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o spoločnej organizácii trhov v sektore cukru a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1), by sa mali uplatňovať od 1. júla 2013 pod podmienkou, že Akt o pristúpení nadobudne platnosť k uvedenému dátumu. V hospodárskom roku 2012/2013 sa však celá výroba cukrovej repy Chorvátska vyrobí podľa vnútroštátnych opatrení. Mali by sa preto stanoviť prechodné opatrenia, aby sa od výrobných a obchodných režimov platných v Chorvátsku prešlo na režimy stanovené v nariadení (ES) č. 1234/2007. V dôsledku toho by sa ustanovenia o minimálnych cenách cukrovej repy, medziodvetvových dohodách, produkčnom poplatku, systéme kvót a udelení kvót, stanovené v článkoch 49, 50, 51, 55 ods. 1 písm. b) a 56 nariadenia (ES) č. 1234/2007 nemali v hospodárskom roku 2012/2013 uplatňovať na Chorvátsko.

               (2)

               V súlade s Aktom o pristúpení sa pre Chorvátsko na obdobie do troch hospodárskych rokov vyhradzuje ročná kvóta na dovoz surového trstinového cukru na rafináciu vo výške 40 000 ton s dovozným clom 98 EUR na tonu.

               (3)

               Dovozné povolenia vydané v rámci colných kvót otvorených týmto nariadením by sa mali vyhradiť pre schválené rafinérie s celoročnou výrobou cukru v Chorvátsku.

               (4)

               Existuje značné riziko narušenia trhov v sektore cukru výrobkami, ktoré sa do Chorvátska dovezú zo špekulatívnych dôvodov pred jeho pristúpením. Preto by sa mali prijať ustanovenia uľahčujúce prechod, ktorými by sa zabránilo takýmto špekulatívnym presunom alebo iným narušeniam trhu. Aby sa mohli zobrať do úvahy osobitosti sektora cukru, je potrebné stanoviť osobitné pravidlá.

               (5)

               Mali by sa prijať ustanovenia zabraňujúce hospodárskym subjektom, aby obchádzali uplatňovanie poplatkov za určité výrobky z cukru vo voľnom obehu tak, že tovar, ktorý sa už prepustil do voľného obehu v Únii v jej zložení k 30. júnu 2013 alebo v Chorvátsku pred jeho pristúpením, sa umiestni v rámci dočasného režimu buď do dočasného skladu, alebo sa naň uplatní jeden z režimov či postupov uvedených v článku 4 ods. 15 písm. b) a ods. 16 písm. b) až g) nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (2).

               (6)

               V súlade s Aktom o pristúpení má Chorvátsko uhradiť do všeobecného rozpočtu Únie určitú sumu za množstvá zásob cukru alebo izoglukózy, ktoré prevyšujú bežne prenášané zásoby.

               (7)

               Komisia by mala stanoviť nadbytočné množstvá na základe vývoja obchodu, výroby a trendov spotreby v Chorvátsku počas obdobia od 1. júla 2009 do 30. júna 2013. Pri tomto stanovení by sa okrem cukru a izoglukózy mali zohľadniť aj iné výrobky s vysokým obsahom pridaného ekvivalentu cukru, pretože aj tie by mohli byť predmetom možných špekulácií. Ak sa určený nadbytok množstva cukru a izoglukózy nestiahne z trhu Únie najneskôr do 31. októbra 2014, za príslušné množstvo by malo finančne zodpovedať Chorvátsko.

               (8)

               Úhrada, ktorú Chorvátsko vykoná, by mala odrážať náklady týkajúce sa dôsledkov nadbytočných zásob na trhu Únie s cukrom. Preto suma, ktorú má Chorvátsko zaplatiť a ktorá sa má uhradiť do rozpočtu Únie v prípade nestiahnutia nadbytočných zásob z trhu, by sa mala vypočítať na základe najvyššieho kladného rozdielu medzi priemernou cenou cukru na trhu Únie a cenou bieleho cukru na svetovom trhu počas obdobia od 1. júla 2013 do 31. októbra 2014 navýšenou o 50 EUR na tonu. Suma vo výške 50 EUR na tonu zodpovedá štandardnej odchýlke cien v členských štátoch od priemerných cien bieleho cukru v Únii počas posledných 12 mesiacov. Toto navýšenie je potrebné na zohľadnenie skutočnosti, že sa ceny bieleho cukru v rôznych regiónoch Únie môžu odlišovať od mesačných priemerných cien, ktoré uverejnila Komisia. Na účely tohto výpočtu by sa za svetovú trhovú cenu mal považovať mesačný priemer kvotácií na londýnskom termínovanom trhu s bielym cukrom (č. 5) pre najbližší termín, t. j. najbližší mesiac dodávky, v ktorom je možný obchod s bielym cukrom.

               (9)

               Je v záujme tak Únie, ako aj Chorvátska, aby sa zabránilo nahromadeniu nadbytočných zásob a aby bolo v každom prípade možné identifikovať hospodárske subjekty alebo jednotlivcov zapojených do veľkých špekulatívnych obchodných presunov. Na tento účel by Chorvátsko malo mať k 1. júlu 2013 k dispozícii systém, ktorý mu umožní identifikovať subjekty alebo osoby zodpovedajúce za takýto vývoj. Tento systém by mal Chorvátsku umožniť identifikáciu hospodárskych subjektov, ktoré prispeli k vzniku nadbytočných súkromných zásob, s cieľom získať späť čo najskôr sumy platené do rozpočtu Únie. Chorvátsko by malo uplatniť tento systém s cieľom prinútiť identifikované hospodárske subjekty, aby stiahli svoje individuálne nadbytočné množstvá z trhu Únie. Pokiaľ identifikované hospodárske subjekty zodpovedné za súkromné nadbytočné zásoby nemôžu predložiť náležitý dôkaz o stiahnutí z trhu, Chorvátsko by im malo účtovať určitú sumu. Je vhodné stanoviť túto sumu na dostatočne vysokej úrovni, ktorá by odradila príslušné hospodárske subjekty od zachovania ich súkromných nadbytočných zásob a aby sa tak predišlo všetkým rizikám nadmernej tvorby zásob v Chorvátsku. Z dôvodu jednotnosti výška poplatku, ktorú by si Chorvátsko malo účtovať za zistené nadbytočné zásoby, by mala predstavovať 500 EUR za tonu (v ekvivalente bieleho cukru alebo sušiny) za nadbytočné zásoby, ktoré nestiahli z trhu. Táto suma zodpovedá poplatku ustanovenému v článku 3 nariadenia Komisie (ES) č. 967/2006 z 29. júna 2006, ktorým sa ustanovujú podrobné podmienky uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 318/2006 v súvislosti s výrobou mimo kvót v sektore cukru (3). K nadbytočným súkromným zásobám môžu prispieť tak hospodárske subjekty, ako aj domácnosti, s najväčšou pravdepodobnosťou pôjde o hospodárske subjekty a nie je možné požadovať od domácností, aby prispievali na túto sumu.

               (10)

               Aby bolo možné stanoviť nadbytočné zásoby a stiahnuť z trhu zistené nadbytočné zásoby, Chorvátsko by malo poskytnúť Komisii najnovšie štatistiky o obchode, výrobe a spotrebe príslušných výrobkov, ako aj dôkaz o stiahnutí zistených nadbytočných zásob z trhu v rámci lehoty, ktorú stanoví Komisia.

               (11)

               Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   KAPITOLA I

      PRECHODNÉ OPATRENIA VZHĽADOM NA PRISTÚPENIE CHORVÁTSKA

      ODDIEL 1

         Uplatniteľnosť nariadenia o jednotnej spoločnej organizácii trhov v sektore cukru

   Článok 1
   Uplatniteľnosť niektorých ustanovení nariadenia (ES) č. 1234/2007
   Články 49, 50, 51, 55 ods. 1 písm. b) a 56 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa na hospodársky rok 2012/2013 na Chorvátsko neuplatňujú.
   Článok 56 sa však uplatňuje v súvislosti s pridelením vnútroštátnych kvót v roku 2013, ktoré sa budú uplatňovať od hospodárskeho roku 2013/2014.

      ODDIEL 2

         Otvorenie colných kvót pre rafináciu

   Článok 2
   Otvorenie colnej kvóty na dovoz surového trstinového cukru na rafináciu
   1.   Na obdobie od 1. júla do 30. septembra 2013 sa colná kvóta v rámci celkového objemu 40 000 ton na dovoz surového trstinového cukru na rafináciu z ktorejkoľvek tretej krajiny, patriaceho pod číselný znak KN 1701 14 10 otvára s clom 98 EUR na tonu.
   2.   Na každý z hospodárskych rokov 2013/2014 a 2014/2015 sa colná kvóta v rámci celkového objemu 40 000 ton na dovoz surového trstinového cukru na rafináciu z ktorejkoľvek tretej krajiny patriaceho pod číselný znak KN 1701 14 10 otvára s clom 98 EUR na tonu.
   3.   Množstvá dovezené v súlade s týmto nariadením musia mať poradové číslo: 09.4367.
   Článok 3
   Uplatňovanie nariadenia Komisie (ES) č. 891/2009 (4)

   Pravidlá týkajúce sa dovozných povolení a správy colných kvót Únie v sektore cukru ustanovené v nariadení (ES) č. 891/2009 sa uplatňujú na dovozy cukru v rámci colných kvót otvorených týmto nariadením, pokiaľ sa v článku 4 neustanovuje inak.
   Článok 4
   Dovozné povolenia
   1.   Žiadosti o dovozné povolenia na množstvá uvedené v článku 2 ods. 1 a 2 sa predložia príslušným orgánom Chorvátska.
   2.   Žiadosti o dovozné povolenie môžu predložiť len rafinérie s celoročnou výrobou cukru so sídlom na území Chorvátska a ktoré sú schválené v súlade s článkom 57 nariadenia (ES) č. 1234/2007.
   3.   Odchylne od článku 5 ods. 1 nariadenia (ES) č. 891/2009 sa žiadosti o dovozné povolenia v súvislosti s množstvom uvedenom v článku 2 ods. 1 tohto nariadenia môžu predkladať len od 1. júla 2013.
   4.   Žiadosti o dovozné povolenia a povolenia obsahujú tieto údaje:

               a)

               v kolónkach 17 a 18: množstvá surového cukru, ktoré nesmú presiahnuť množstvá uvedené v článku 2 ods. 1 a 2;

               b)

               v kolónke 20: aspoň jeden z údajov uvedených v časti A prílohy;

               c)

               v kolónke 24 (v prípade povolení): aspoň jeden z údajov uvedených v časti B prílohy;

         5.   Dovozné povolenia vydané podľa tohto nariadenia sú platné iba v prípade dovozu do Chorvátska. Platia:

               a)

               do 31. januára 2014 v súvislosti s colnou kvótou uvedenou v článku 2 ods. 1;

               b)

               do konca príslušného hospodárskeho roku v súvislosti s colnou kvótou uvedenou v článku 2 ods. 2.

         KAPITOLA II

      PRECHODNÉ OPATRENIA ZABRAŇUJÚCE ŠPEKULÁCIÁM A NARUŠENIU TRHU

   Článok 5
   Vymedzenie pojmov
   Na účely tejto kapitoly sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

               a)

               „cukor“ znamená:

                           i)

                           repný cukor a trstinový cukor v pevnom stave patriaci pod číselný znak KN 1701;

                           ii)

                           cukrový sirup patriaci pod číselné znaky KN 1702 60 95 a 1702 90 95;

                           iii)

                           inulínový sirup patriaci pod číselné znaky KN 1702 60 80 a 1702 90 80;

               b)

               „izoglukóza“ znamená výrobok patriaci pod číselné znaky KN 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10, 1702 90 30 a 2106 90 30;

               c)

               „spracované výrobky“ znamenajú výrobky, ktoré majú obsah pridaného cukru/ekvivalentu cukru vyšší ako 10 %, ktoré sa vyrobili spracovaním poľnohospodárskych výrobkov;

               d)

               „fruktóza“ znamená chemicky čistú fruktózu s číselným znakom KN 1702 50 00.

      ODDIEL 1

         Výrobky, na ktoré sa vzťahujú osobitné colné režimy a postupy v deň pristúpenia

   Článok 6
   Dočasný režim
   Odchylne od oddielu 5 prílohy IV k Aktu o pristúpení sa na výrobky s číselnými znakmi KN 1701, 1702, 1704, 1904, 1905, 2006, 2007, 2009, 2105 a 2202, ktoré sú dočasne uskladnené podľa článku 50 a 51 nariadenia (EHS) č. 2913/92 alebo sa na ne uplatňuje jeden z colných režimov alebo postupov uvedených v článku 4 ods. 15 písm. b) a ods. 16 písm. b) až g) tohto nariadenia, v Chorvátsku k 1. júlu 2013 uplatňuje dovozné clo v súlade s prílohou I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 (5), uplatniteľné k dátumu vzniku colného dlhu a prípadne dodatočné clá.

      ODDIEL 2

         Nadbytočné množstvá

   Článok 7
   Stanovenie nadbytočných množstiev
   1.   V súlade s postupom uvedeným v článku 195 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1234/2007 Komisia stanoví pre Chorvátsko najneskôr k 31. januáru 2014:

               a)

               množstvo cukru v nezmenenom stave alebo vo forme spracovaných výrobkov (v ekvivalente bieleho cukru);

               b)

               množstvo izoglukózy (v sušine);

               c)

               množstvo fruktózy

         presahujúce množstvo považované za bežne prenášané zásoby k 1. júlu 2013 a ktoré musí byť stiahnuté z trhu na náklady Chorvátska.
   2.   Pri stanovovaní nadbytočných množstiev uvedených v odseku 1 sa musí zohľadniť najmä vývoj od 1. júla 2012 do 30. júna 2013 vzhľadom na predchádzajúce tri roky počnúc 1. júlom 2009 do 30. júna 2012, pokiaľ ide o:

               a)

               dovezené a vyvezené množstvá cukru v nezmenenom stave alebo vo forme spracovaných výrobkov, izoglukózy a fruktózy;

               b)

               výrobu, spotrebu a zásoby cukru a izoglukózy;

               c)

               okolnosti, za ktorých sa vytvorili zásoby.

         Článok 8
   Identifikácia nadbytočných množstiev na úrovni hospodárskych subjektov
   1.   Chorvátsko musí mať k 1. júlu 2013 k dispozícii systém identifikácie na úrovni hospodárskych subjektov, ktorý im umožní zistiť nadbytočné obchodované alebo vyrobené množstvá cukru v nezmenenom stave alebo vo forme spracovaných výrobkov, izoglukózy alebo fruktózy. Základom tohto systému je predovšetkým sledovanie dovozu, finančný dohľad, podrobné kontroly zamerané na účty a fyzické zásoby hospodárskych subjektov a zahŕňa také opatrenia, akým je zabezpečenie proti riziku a dovozných povolení.
   Systém identifikácie sa musí zakladať na posúdení rizika, ktoré zohľadní najmä tieto kritériá:

               a)

               druh aktivity príslušných hospodárskych subjektov;

               b)

               kapacita skladov;

               c)

               rozsah hospodárskej činnosti.

         2.   Chorvátsko použije systém identifikácie uvedený v odseku 1 na prinútenie príslušných hospodárskych subjektov, aby stiahli z trhu na svoje vlastné náklady množstvo cukru alebo izoglukózy ekvivalentné ich individuálnemu nadbytočnému množstvu.
   Článok 9
   Stiahnutie nadbytočných množstiev z trhu
   1.   Chorvátsko zabezpečí, aby sa najneskôr do 31. októbra 2014 bez intervencie Únie stiahlo z trhu množstvo cukru alebo izoglukózy, ktoré sa rovná nadbytočnému množstvu uvedenému v článku 7 ods. 1
   2.   Stiahnutie nadbytočných množstiev stanovených podľa článku 7 sa musí vykonať bez podpory Únie pomocou týchto metód:

               a)

               vývozom z Únie identifikovanými hospodárskymi subjektmi bez vnútroštátnej podpory;

               b)

               použitím v sektore palív;

               c)

               denaturáciou na živočíšne krmivo bez finančnej podpory v súlade s ustanoveniami v hlavách III a IV nariadenia Komisie (EHS) č. 100/72 (6).

         Článok 10
   Účtovaná suma v prípade nadbytočných množstiev
   Pokiaľ celkové množstvá určené Komisiou v súlade s článkom 7 ods. 1 presiahnu množstvá uvedené v článku 8, potom Chorvátsko musí zaplatiť sumu rovnajúcu sa rozdielu medzi týmito množstvami (vyjadrenými v ekvivalente bieleho cukru alebo sušiny) vynásobenému najvyšším kladným rozdielom medzi priemernou mesačnou cenou cukru na trhu Únie v súlade s článkom 14 nariadenia Komisie (ES) č. 952/2006 (7) a priemernou mesačnou kvotáciou bieleho cukru zodpovedajúco vyjadrenou v EUR zaznamenanou na londýnskom termínovanom trhu s cukrom (č. 5) pre najbližší termín počas obdobia od 1. júla 2013 do 31. októbra 2014. Táto suma sa zvýši o 50 EUR na tonu. Suma sa uhradí do rozpočtu Únie najneskôr k 30. júnu 2015.
   Článok 11
   Dôkazy o stiahnutí z trhu hospodárskymi subjektmi
   1.   Hospodárske subjekty predložia najneskôr k 31. januáru 2015 dôkaz k spokojnosti Chorvátska, že v súlade s článkom 9 ods. 2 stiahli z trhu na vlastné náklady svoje individuálne nadbytočné množstvá cukru a izoglukózy stanovené na základe článku 8.
   2.   Ak sa cukor alebo izoglukóza stiahnu z trhu v súlade s článkom 9 ods. 2 písm. a), dôkaz o stiahnutí z trhu pozostáva z:

               a)

               vývozného povolenia udeleného v súlade s nariadeniami Komisie (ES) č. 951/2006 (8) a (ES) č. 376/2008 (9);

               b)

               príslušných dokladov uvedených v článkoch 31 a 32 nariadenia (ES) č. 376/2008 potrebných na uvoľnenie záruky.

         Žiadosť o vývozné povolenie uvedené v prvom pododseku obsahuje v oddiele 20 tieto údaje:
   „na vývoz v súlade s článkom 9. ods. 2 písm. a) vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 170/2013“.
   Vývozné povolenie obsahuje v oddiele 22 tieto údaje:
   „vyviezť bez náhrady … (množstvo, na ktoré sa vydalo povolenie) kg“.
   Vývozné povolenie platí od dátumu vystavenia až do 31. októbra 2014.
   3.   V prípade, že sa nepredloží dôkaz o stiahnutí z trhu v súlade s odsekmi 1 až 2, Chorvátsko uloží hospodárskemu subjektu poplatok vo výške zodpovedajúcej jeho individuálnemu nadbytočnému množstvu zistenému na základe článku 8 vynásobenému 500 EUR na tonu (vyjadrené v ekvivalente bieleho cukru alebo sušiny). Táto suma a uhradí do vnútroštátneho rozpočtu Chorvátska.
   Článok 12
   Dôkazy o stiahnutí z trhu Chorvátskom
   1.   Chorvátsko poskytne Komisii najneskôr do 28. februára 2015 dôkaz o tom, že nadbytočné množstvá uvedené v článku 7 ods. 1 sa stiahli z trhu Únie v súlade s postupmi stanovenými v článku 9 ods. 2 a bližšie uvedie, ktoré množstvá sa podľa ktorej metódy stiahli z trhu.
   2.   V prípade, že sa dôkaz o stiahnutí z trhu Únie nepredloží v súlade s odsekom 1 pre časť alebo celé nadbytočné množstvo, Chorvátsko uhradí sumu rovnajúcu sa nestiahnutému množstvu (v ekvivalente bieleho cukru alebo sušiny), vynásobenému najvyšším kladným rozdielom medzi priemernou mesačnou cenou cukru na trhu Únie v súlade s článkom 14 nariadenia Komisie (ES) č. 952/2006 a priemernou mesačnou kvotáciou bieleho cukru zodpovedajúco vyjadrenou v EUR zaznamenanou na londýnskom termínovanom trhu s cukrom (č. 5) pre najbližší termín počas obdobia od 1. júla 2013 do 31. októbra 2014. Táto suma sa zvýši o 50 EUR na tonu. Z výslednej celkovej sumy sa odpočíta každá suma účtovaná podľa článku 10 tohto nariadenia.
   Táto suma sa uhradí do rozpočtu Únie najneskôr k 30. júnu 2015.
   Sumy uvedené v prvom pododseku a v článku 10 sa stanovia v súlade s postupom uvedeným v článku 195 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1234/2007 najneskôr k 30. aprílu 2015 na základe oznámení vykonaných Chorvátskom podľa odseku 1 tohto článku.
   Článok 13
   Kontrola
   1.   Chorvátsko prijme všetky potrebné opatrenia na uplatňovanie tejto kapitoly a ustanoví kontrolné postupy, ktoré sú potrebné na stiahnutie nadbytočných množstiev uvedených v článku 7 ods. 1 z trhu.
   2.   Chorvátsko oznámi Komisii najneskôr do 30. septembra 2013:

               a)

               informácie o systéme vytvorenom na účely zistenia nadbytočných množstiev uvedených v článku 8;

               b)

               množstvá cukru, izoglukózy, fruktózy a spracovaných výrobkov mesačne dovezených a vyvezených počas obdobia od 1. júla 2009 do 30. júna 2013, pričom sa zvlášť uvedú množstvá dovezené a vyvezené do:

                           i)

                           Únie v jej zložení k 30. júnu 2013;

                           ii)

                           tretích krajín;

               c)

               za obdobie od 1. júla 2009 do 30. júna 2013 ročne vyrobené množstvá cukru a izoglukózy rozpísané prípadne podľa výroby v rámci kvóty a mimo kvóty, rafinované z dovezeného surového cukru a ročne spotrebované;

               d)

               za obdobie od 1. júla 2009 do 30. júna 2013 zásoby cukru a izoglukózy v držbe k 1. júlu každého roku.

         KAPITOLA III

      ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE

   Článok 14
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť s výhradou nadobudnutia platnosti Zmluvy o pristúpení Chorvátska a v deň nadobudnutia platnosti tejto zmluvy.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 25. februára 2013

            Za Komisiu

            predseda

         José Manuel BARROSO

      (1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Ú. v. ES L 302, 19.10.1992, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2006, s. 22.

      (4)  Ú. v. EÚ L 254, 26.9.2009, s. 82.

      (5)  Ú. v. ES L 256, 7.9.1987, s. 1.

      (6)  Ú. v. ES L 12, 15.1.1972, s. 15.

      (7)  Ú. v. EÚ L 178, 1.7.2006, s. 39.

      (8)  Ú. v. EÚ L 178, 1.7.2006, s. 24.

      (9)  Ú. v. EÚ L 114, 26.4.2008, s. 3.

      PRÍLOHA
      ČASŤ A

         Údaje, na ktoré odkazuje článok 4 ods. 4 písm. b)

                  —

                  :

                  v bulharčine

                  :

                  Преференциална сурова тръстикова захар за рафиниране, внесена в съответствие с член 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 170/2013. Пореден номер (поредният номер, който трябва да се впише в съответствие с член 2, параграф 3 от посочения регламент)

                  —

                  :

                  v španielčine

                  :

                  Azúcar de caña en bruto preferencial, que se destine al refinado, importado de conformidad con el artículo 2 del Reglamento de Ejecución (UE) no 170/2013. No de orden (el número de orden se insertará de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 3, de dicho Reglamento)

                  —

                  :

                  v češtine

                  :

                  Preferenční surový třtinový cukr určený k rafinaci, dovezený podle článku 2 prováděcího nařízení (EU) č. 170/2013. Pořadové číslo (pořadové číslo se vloží v souladu s čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení)

                  —

                  :

                  v dánčine

                  :

                  Præferencerårørsukker til raffinering, importeret i henhold til artikel 2 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 170/2013. Løbenummer (der indsættes løbenummer i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i nævnte forordning)

                  —

                  :

                  v nemčine

                  :

                  Präferenzrohrohrzucker zur Raffination, eingeführt gemäß Artikel 2 der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 170/2013. Laufende Nummer (gemäß Artikel 2 Absatz 3 der genannten Verordnung einzusetzen)

                  —

                  :

                  v estónčine

                  :

                  Sooduskorra alusel rakendusmääruse (EL) nr 170/2013 artikli 2 kohaselt imporditav rafineerimiseks ettenähtud toor-roosuhkur. Seerianumber (märgitakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 2 lõikele 3)

                  —

                  :

                  v gréčtine

                  :

                  Προτιμησιακή ακατέργαστη ζάχαρη ζαχαροκάλαμου για ραφινάρισμα, που εισάγεται σύμφωνα με το άρθρο 2 του εκτελεστικού κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 170/2013. Αύξων αριθμός (συμπληρώνεται ο αύξων αριθμός σύμφωνα με το άρθρο 2 παράγραφος 3 του εν λόγω κανονισμού)

                  —

                  :

                  v angličtine

                  :

                  Preferential raw cane sugar for refining, imported in accordance with Article 2 of Implementing Regulation (EU) No 170/2013. Order No (order number to be inserted in accordance with Article 2(3) of that Regulation)

                  —

                  :

                  vo francúzštine

                  :

                  Sucre de canne brut préférentiel destiné au raffinage, importé conformément à l’article 2 du règlement d'exécution (UE) no 170/2013. Numéro d’ordre (numéro d’ordre à insérer conformément à l’article 2, paragraphe 3, dudit règlement)

                  —

                  :

                  v taliančine

                  :

                  Zucchero di canna greggio preferenziale destinato alla raffinazione, importato conformemente all’articolo 2 del regolamento di esecuzione (UE) n. 170/2013. Numero d’ordine (inserire in base all’articolo 2, paragrafo 3, del suddetto regolamento)

                  —

                  :

                  v lotyštine

                  :

                  rafinēšanai paredzēts preferenciāls niedru jēlcukurs, ko importē saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 170/2013 2. pantu. Kārtas Nr. (kārtas numuru ieraksta saskaņā ar šīs regulas 2. panta 3. punktu)

                  —

                  :

                  v litovčine

                  :

                  Lengvatinėmis sąlygomis pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 170/2013 2 straipsnį importuotas rafinuoti skirtas žaliavinis cukranendrių cukrus. Eilės Nr. (eilės numeris įrašomas remiantis to reglamento 2 straipsnio 3 dalimi)

                  —

                  :

                  v maďarčine

                  :

                  A 170/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikkével összhangban behozott, finomításra szánt kedvezményes nyers nádcukor. Tételszám (tételszám az említett rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint)

                  —

                  :

                  v maltčine

                  :

                  Zokkor tal-kannamieli preferenzjali mhux maħdum għar-raffinar, importat skont l-Artikolu 2 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 170/2013. Nru tal-Ordni (in-numru tal-ordni għandu jiddaħħal skont l-Artikolu 2(3) ta’ dak ir-Regolament)

                  —

                  :

                  v holandčine

                  :

                  Preferentiële ruwe rietsuiker voor raffinage die wordt ingevoerd overeenkomstig artikel 2 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 170/2013. Volgnummer (volgnummer in te voegen overeenkomstig artikel 2, lid 3, van die verordening)

                  —

                  :

                  v poľštine

                  :

                  Preferencyjny surowy cukier trzcinowy przeznaczony do rafinacji, przywieziony zgodnie z art. 2 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 170/2013. Numer porządkowy (numer porządkowy zgodnie z art. 2 ust. 3 wymienionego rozporządzenia)

                  —

                  :

                  v portugalčine

                  :

                  Açúcar bruto de cana preferencial para refinação, importado em conformidade com o artigo 2.o do Regulamento de Execução (UE) n.o 170/2013. Número de ordem (número de ordem a inserir de acordo com o artigo 2.o, n.o 3, desse regulamento)

                  —

                  :

                  v rumunčine

                  :

                  Zahăr brut preferențial din trestie de zahăr destinat rafinării, importat în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 170/2013. Nr. de ordine [numărul de ordine se va introduce în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din respectivul regulament]

                  —

                  :

                  v slovenčine

                  :

                  Preferenčný surový trstinový cukor na rafináciu, dovážaný v súlade s článkom 2 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 170/2013. Poradové č. (poradové číslo sa doplní v súlade s článkom 2 ods. 3 uvedeného nariadenia)

                  —

                  :

                  v slovinčine

                  :

                  Preferencialni uvoz surovega trsnega sladkorja za rafiniranje v skladu s členom 2 Izvedbene uredbe (EU) št. 170/2013. Zaporedna številka (vstaviti v skladu s členom 2(3) navedene uredbe)

                  —

                  :

                  vo fínčine

                  :

                  Puhdistettavaksi tarkoitettu etuuskohteluun oikeutettu raaka ruokosokeri, tuotu täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 170/2013 2 artiklan mukaisesti. Järjestysnumero (järjestysnumero lisätään kyseisen asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti)

                  —

                  :

                  vo švédčine

                  :

                  Förmånsrårörsocker för raffinering, importerat i enlighet med artikel 2 i genomförandeförordning (EU) nr 170/2013. Löpnummer (löpnummer ska anges enligt artikel 2.3 i den förordningen)

                  —

                  :

                  v chorvátčine

                  :

                  Preferencijalni sirovi šećer od šećerne trske za rafiniranje, uvezen u skladu s člankom 2. Provedbena uredba (EU) br. 170/2013. Redni br. (redni broj treba umetnuti u skladu s člankom 2. stavkom 3. te Uredbe)

            ČASŤ B

         Údaje, na ktoré odkazuje článok 4 ods. 4 písm. c)

                  —

                  :

                  v bulharčine

                  :

                  Внос с мито 98 EUR на тон за сурова тръстикова захар за рафиниране със стандартно качество в съответствие с член 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 170/2013. Пореден номер (поредният номер, който трябва да се впише в съответствие с член 2, параграф 3 от посочения регламент)

                  —

                  :

                  v španielčine

                  :

                  Importación con un derecho de 98 EUR por tonelada de azúcar de caña en bruto de calidad estándar que se destine al refinado, de conformidad con el artículo 2 del Reglamento de Ejecución (UE) no 170/2013. No de orden (el número de orden se insertará de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 3, de dicho Reglamento)

                  —

                  :

                  v češtine

                  :

                  Dovoz surového třtinového cukru standardní jakosti určeného k rafinaci s clem ve výši 98 EUR za tunu podle článku 2 prováděcího nařízení (EU) č. 170/2013. Pořadové číslo (pořadové číslo se vloží v souladu s čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení)

                  —

                  :

                  v dánčine

                  :

                  Import til en told på 98 EUR/ton rårørsukker af standard kvalitet til raffinering i henhold til artikel 2 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 170/2013. Løbenummer (der indsættes løbenummer i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i nævnte forordning)

                  —

                  :

                  v nemčine

                  :

                  Einfuhr zum Zollsatz von 98 EUR je Tonne Rohzucker der Standardqualität gemäß Artikel 2 der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 170/2013. Laufende Nummer (gemäß Artikel 2 Absatz 3 der genannten Verordnung einzusetzen)

                  —

                  :

                  v estónčine

                  :

                  Vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 170/2013 artiklile 2 tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta imporditud rafineerimiseks ette nähtud standardkvaliteediga toor-roosuhkur. Seerianumber (märgitakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 2 lõikele 3)

                  —

                  :

                  v gréčtine

                  :

                  Εισαγωγή με δασμό 98 ευρώ ανά τόνο ακατέργαστης ζάχαρης ζαχαροκάλαμου του ποιοτικού τύπου για ραφινάρισμα σύμφωνα με το άρθρο 2 του εκτελεστικού κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 170/2013. Αύξων αριθμός (συμπληρώνεται ο αύξων αριθμός σύμφωνα με το άρθρο 2 παράγραφος 3 του εν λόγω κανονισμού)

                  —

                  :

                  v angličtine

                  :

                  Import at a duty of EUR 98 per tonne of standard-quality raw cane sugar for refining in accordance with Article 2 of Implementing Regulation (EU) No 170/2013. Order No (order number to be inserted in accordance with Article 2(3) of that Regulation)

                  —

                  :

                  vo francúzštine

                  :

                  Importation à un droit de 98 EUR par tonne de sucre de canne brut destiné au raffinage de la qualité type conformément à l’article 2 du règlement d'exécution (UE) no 170/2013. Numéro d’ordre (numéro d’ordre à insérer conformément à l’article 2, paragraphe 3, dudit règlement)

                  —

                  :

                  v taliančine

                  :

                  Importazione con un dazio di 98 EUR/t di zucchero di canna greggio della qualità tipo destinato alla raffinazione a norma dell’articolo 2 del regolamento di esecuzione (UE) n. 170/2013. Numero d’ordine (inserire in base all’articolo 2, paragrafo 3, del suddetto regolamento)

                  —

                  :

                  v lotyštine

                  :

                  rafinēšanai paredzēta standarta kvalitātes niedru jēlcukurs, ko importē saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 170/2013 2. pantu, piemērojot nodokļa likmi EUR 98 par tonnu. Kārtas Nr. (kārtas numuru ieraksta saskaņā ar šīs regulas 2. panta 3. punktu)

                  —

                  :

                  v litovčine

                  :

                  Importuojama taikant 98 EUR muito mokestį už toną standartinės kokybės rafinuoti skirto žaliavinio cukranendrių cukraus pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 170/2013 2 straipsnį. Eilės Nr. (eilės numeris įrašomas remiantis to reglamento 2 straipsnio 3 dalimi)

                  —

                  :

                  v maďarčine

                  :

                  98 EUR/tonna vámtételű, finomításra szánt minőségi nyers nádcukor behozatala a 170/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikkével összhangban. Tételszám (az említett rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint)

                  —

                  :

                  v maltčine

                  :

                  L-importazzjoni b’dazju ta’ EUR 98 għal kull tunnellata zokkor tal-kannamieli mhux maħdum ta’ kwalità standard għar-raffinar skont l-Artikolu 2 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 170/2013. Nru tal-Ordni (in-numru tal-ordni għandu jiddaħħal skont l-Artikolu 2(3) ta’ dak ir-Regolament)

                  —

                  :

                  v holandčine

                  :

                  Invoerrecht van 98 EUR per ton ruwe rietsuiker van standaardkwaliteit die is bestemd voor raffinage overeenkomstig artikel 2 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 170/2013. Volgnummer (volgnummer in te voegen overeenkomstig artikel 2, lid 3, van die verordening)

                  —

                  :

                  v poľštine

                  :

                  Przywóz po stawce celnej 98 EUR za tonę surowego cukru trzcinowego standardowej jakości przeznaczonego do rafinacji zgodnie z art. 2 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 170/2013. Numer porządkowy (numer porządkowy zgodnie z art. 2 ust. 3 wymienionego rozporządzenia)

                  —

                  :

                  v portugalčine

                  :

                  Importação com direito de 98 EUR por tonelada de açúcar bruto de cana para refinação da qualidade-tipo, conformidade com o artigo 2.o do Regulamento de Execução (CE) n.o 170/2013. Número de ordem (número de ordem a inserir de acordo com o artigo 2.o, n.o 3, desse regulamento)

                  —

                  :

                  v rumunčine

                  :

                  Importat la o taxă de 98 EUR per tonă de zahăr brut din trestie de zahăr de calitate standard destinat rafinării în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) Nr. 170/2013. Nr. de ordine [numărul de ordine se va introduce în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din respectivul regulament]

                  —

                  :

                  v slovenčine

                  :

                  Dovoz s clom 98 EUR za tonu surového trstinového cukru štandardnej kvality na rafináciu v súlade s článkom 2 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 170/2013. Poradové č. (poradové číslo sa doplní v súlade s článkom 2 ods. 3 uvedeného nariadenia)

                  —

                  :

                  v slovinčine

                  :

                  Uvoz po dajatvi 98 EUR na tono surovega trsnega sladkorja standardne kakovosti za rafiniranje v skladu s členom 2 Izvedbene uredbe (EU) št. 170/2013. Zaporedna številka (vstaviti v skladu s členom 2(3) navedene uredbe)

                  —

                  :

                  vo fínčine

                  :

                  Puhdistettavaksi tarkoitetun vakiolaatuisen raa’an ruokosokerin tuonti, josta kannetaan 98 euron tonnilta täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 170/2013 2 artiklan mukaisesti. Järjestysnumero (järjestysnumero lisätään kyseisen asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti)

                  —

                  :

                  vo švédčine

                  :

                  Import till en tullsats av 98 euro per ton rårörsocker av standardkvalitet för raffinering i enlighet med artikel 2 i genomförandeförordning (EU) nr 170/2013. Löpnummer (löpnummer ska anges enligt artikel 2.3 i den förordningen)

                  —

                  :

                  v chorvátčine

                  :

                  Uvoz uz carinu od 98 EUR po toni sirovog šećera od šećerne trske za rafiniranje standardne kakvoće u skladu s člankom 2. Provedbena uredba (EU) br. 170/2013. Redni br. (redni broj treba umetnuti u skladu s člankom 2. stavkom 3. te Uredbe)