title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1432 z 1. septembra 2021, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých predpínacích a dodatočne napínacích drôtov a splietaných laniek z nelegovanej ocele (PSC drôty a splietané lanká) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036

text:
                  2.9.2021

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 309/8

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2021/1432
         z 1. septembra 2021,
         ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých predpínacích a dodatočne napínacích drôtov a splietaných laniek z nelegovanej ocele (PSC drôty a splietané lanká) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036
         EURÓPSKA KOMISIA,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
         so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 2,
         keďže:
         1.   POSTUP

         1.1.   Predchádzajúce prešetrovania a platné opatrenia

                     (1)

                     Rada v nadväznosti na antidumpingové prešetrovanie (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) uložila prostredníctvom nariadenia Rady (ES) č. 383/2009 (2) zmeneného vykonávacím nariadením (EÚ) č. 986/2012 (3) na dovoz určitých predpínacích a dodatočne napínacích drôtov a splietaných laniek z nelegovanej ocele (ďalej len „PSC drôty a splietané lanká“) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) konečné antidumpingové clo.

                     (2)

                     Opatrenia boli vo forme valorickej colnej sadzby vo výške 46,2 %, s výnimkou v prípade spoločnosti Kiswire Qingdao, Ltd (0 %), ako aj spoločností Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd a Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd (v prípade oboch 31,1 %).

                     (3)

                     V nadväznosti na prvé revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia Komisia vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2015/865 (4), naposledy zmeneným vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/1382 (5) zachovala platné opatrenia.

               1.2.   Žiadosť o revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti

                     (4)

                     Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (6) platných antidumpingových opatrení na dovoz predpínacích a dodatočne napínacích drôtov a splietaných laniek (ďalej len „PSC“) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „Čína“) bola Komisii doručená žiadosť o revízne prešetrovanie podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.

                     (5)

                     Žiadosť predložila 28. februára 2020 organizácia ESIS (z angl. European Stress Information Service, ďalej aj „žiadateľ“) zastupujúca viac než 25 % celkovej výroby PSC drôtov a splietaných laniek v Únii.

                     (6)

                     Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne malo za následok pokračovanie alebo opätovný výskyt dumpingu a pokračovanie alebo opätovný výskyt ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

                     (7)

                     Keďže Komisia po porade s výborom zriadeným článkom 15 ods. 1 základného nariadenia stanovila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti, 4. júna 2020 začala revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti, pokiaľ ide o dovoz PSC drôtov a splietaných laniek s pôvodom v ČĽR na základe článku 11 ods. 2 základného nariadenia. Komisia uverejnila oznámenie o začatí revízneho prešetrovania v Úradnom vestníku Európskej únie (7) (ďalej len „oznámenie o začatí revízneho prešetrovania“).

               1.3.   Zainteresované strany

                     (8)

                     V oznámení o začatí revízneho prešetrovania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa na ňu obrátili s cieľom zúčastniť sa na prešetrovaní. Komisia okrem toho o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti výslovne informovala žiadateľa, ostatných známych výrobcov z Únie, vyvážajúcich výrobcov, dovozcov a používateľov v Únii, o ktorých je známe, že sa ich prešetrovanie týka, a orgány Číny a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.

                     (9)

                     Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje pripomienky k začatiu revízneho prešetrovania a požiadať Komisiu a/alebo úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach o vypočutie.

               1.4.   Výber vzorky

                     (10)

                     Komisia v oznámení o začatí revízneho prešetrovania uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vybrať vzorku zainteresovaných strán.

               1.4.1.   Výber vzorky výrobcov z Únie

                     (11)

                     Komisia v oznámení o začatí revízneho prešetrovania oznámila, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia vybrala Komisia vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu predaja a výroby v Únii, ktoré bolo možné primerane prešetriť v dostupnom čase, pričom bola zabezpečená aj geografická reprezentatívnosť. Táto vzorka pozostávala z troch výrobcov z Únie. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali 46 % odhadovanej celkovej výroby v Únii počas obdobia revízneho prešetrovania. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa k predbežnej vzorke vyjadrili, nedostala však nijaké pripomienky. Predbežná vzorka sa preto potvrdila a považuje sa za reprezentatívnu vzorku výrobného odvetvia Únie.

               1.4.2.   Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov a neprepojených dovozcov

                     (12)

                     S cieľom umožniť Komisii rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, pokiaľ ide o vyvážajúcich výrobcov v Číne a neprepojených dovozcov v Únii, boli uvedené strany požiadané, aby sa prihlásili a poskytli Komisii informácie požadované v oznámení o začatí revízneho prešetrovania. Komisia okrem toho požiadala zastúpenie Číny pri Únii, aby určilo ďalších vyvážajúcich výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní, a/alebo aby poskytlo ich kontaktné údaje. Keďže sa však žiadna z týchto strán neprihlásila, nebol potrebný ani výber vzorky vyvážajúcich výrobcov, ani vzorky neprepojených dovozcov. Keďže čínski výrobcovia vôbec nespolupracovali, zistenia vo vzťahu k dovozu z ČĽR sa podľa článku 18 základného nariadenia zakladali na dostupných skutočnostiach.

               1.5.   Dotazníky a overovanie na mieste

                     (13)

                     Komisia zaslala dotazníky výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, ako aj čínskej vláde (ďalej len „vláda ČĽR“). Rovnaké dotazníky, ako aj dotazníky pre dovozcov, používateľov a vyvážajúcich výrobcov boli sprístupnené aj online (8) v deň začatia konania.

                     (14)

                     Komisia dostala vyplnené dotazníky od troch výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ako aj od združenia výrobcov z Únie (ESIS).

                     (15)

                     Vzhľadom na pandémiu ochorenia COVID-19 a opatrenia na obmedzenie pohybu zavedené rôznymi členskými štátmi Komisia nemohla vykonať overovania na mieste podľa článku 16 základného nariadenia. Namiesto toho v súlade so svojím oznámením o dôsledkoch vypuknutia ochorenia COVID-19 na antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania na diaľku krížovo skontrolovala všetky informácie, ktoré považovala za potrebné pre svoje zistenia (9). Komisia vykonala krížové overenie na diaľku v prípade týchto výrobcov z Únie zaradených do vzorky:

                                 —

                                 D&D Drótáru Ipari és Kereskedelmi, Miškovec, Maďarsko,

                                 —

                                 Nedri Spanstaal BV, Venlo, Holandsko,

                                 —

                                 Global Special Steel Products SAU, Santander, Španielsko.

               1.6.   Ďalší postup

                     (16)

                     Komisia 5. júla 2021 poskytla základné skutočnosti a úvahy, na základe ktorých zamýšľala zachovať platné antidumpingové clá. Všetkým stranám sa poskytla lehota, v rámci ktorej mohli k tomuto poskytnutiu informácií predložiť pripomienky.

                     (17)

                     Pripomienky predložil žiadateľ. Komisia ich náležite posúdila a zohľadnila.

               1.7.   Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie

                     (18)

                     Prešetrovanie pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2019 do 31. decembra 2019 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2016 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

               1.8.   Vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie

                     (19)

                     Konanie v tejto veci sa začalo 4. júna 2020, t. j. v prechodnom období dohodnutom medzi Spojeným kráľovstvom a EÚ, počas ktorého sa na Spojené kráľovstvo naďalej vzťahovalo právo Únie. Toto obdobie sa skončilo 31. decembra 2020. Od 1. januára 2021 sa už teda spoločnosti a združenia zo Spojeného kráľovstva nepovažujú za zainteresované strany tohto konania.

                     (20)

                     Záznamom do spisu z 18. januára 2021 Komisia vyzvala prevádzkovateľov zo Spojeného kráľovstva, ktorí sa naďalej považovali za zainteresovanú stranu, aby ju kontaktovali. Neprihlásila sa žiadna spoločnosť.

                     (21)

                     S cieľom zosúladiť súbor údajov získaných od zainteresovaných strán s ukončením prechodného obdobia a so skutočnosťou, že na Spojené kráľovstvo sa už nevzťahuje právo Únie, boli dotknuté zainteresované strany vyzvané, aby predložili revidovaný vyplnený dotazník, ktorý sa bude týkať EÚ27.

               2.   PREŠETROVANÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

         2.1.   Prešetrovaný výrobok

                     (22)

                     Výrobkom, ktorý je predmetom tohto revízneho prešetrovania, sú neplátované alebo nepokovované drôty z nelegovanej ocele, drôty z nelegovanej ocele plátované alebo pokované zinkom a splietané lanká z nelegovanej ocele, tiež plátované alebo pokovované, najviac z 18 drôtov, obsahujúce 0,6 hmotnostných % alebo viac uhlíka, s maximálnym priečnym rozmerom presahujúcim 3 mm, v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 a ex 7312 10 69 (kódy TARIC 7217109010, 7217209010, 7312106191, 7312106591 a 7312106991) (ďalej len „prešetrovaný výrobok“). Na galvanizované splietané lanká zo siedmich drôtov (avšak nepokryté žiadnym ďalším materiálom), v ktorých je priemer stredového drôtu rovnaký alebo najviac o 3 % väčší ako priemer ktoréhokoľvek z ostatných šiestich drôtov, sa platné opatrenia nevzťahujú, a tieto výrobky nie sú predmetom tohto revízneho prešetrovania (10).

                     (23)

                     Prešetrovaný výrobok sa väčšinou používa v odvetví stavebníctva na betónové výstuže, možno ho však nájsť aj v závesných systémoch a vo visutých mostoch. Vyrába sa z vysokouhlíkových oceľových valcovaných drôtov, ktoré sú čistené, ťahané, rozpaľované a – v prípade laniek – špirálovite dovedna spájané s cieľom dosiahnuť špecifické vlastnosti: priemer, odolnosť a stabilitu.

               2.2.   Podobný výrobok

                     (24)

                     Pri prešetrovaní sa ukázalo, že rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia, majú tieto výrobky:

                                 —

                                 prešetrovaný výrobok s pôvodom v Číne,

                                 —

                                 výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu Číny,

                                 —

                                 výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie.

                     (25)

                     Komisia dospela k záveru, že tieto výrobky sú podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

               3.   PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU DUMPINGU

         3.1.   Predbežné poznámky

                     (26)

                     Dovoz prešetrovaného výrobku z ČĽR počas obdobia revízneho prešetrovania pokračoval, aj keď na oveľa nižších úrovniach ako počas obdobia prešetrovania v rámci pôvodného prešetrovania (t. j. od januára 2007 do decembra 2007). Podľa štatistík z databázy Comext (Eurostat) zodpovedal dovoz PSC z ČĽR v období revízneho prešetrovania menej ako 0,1 % trhu Únie v porovnaní s 8,2 % podielom na trhu počas pôvodného prešetrovania. Podobne nízky podiel na trhu (menej ako 0,1 %) bol zaznamenaný počas predchádzajúceho revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti. Dovoz z ČĽR v absolútnom vyjadrení prudko poklesol z takmer 86 918 ton počas pôvodného prešetrovania na 99 ton v predchádzajúcom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti a na 86 ton v súčasnom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti.

                     (27)

                     Ako sa uvádza v odôvodnení 12, v rámci prešetrovania nespolupracoval ani jeden vývozca/výrobca z ČĽR. Vyvážajúci výrobcovia teda nepredložili vyplnené dotazníky ani údaje o vývozných cenách a nákladoch, cenách a nákladoch na domácom trhu, spotrebe vstupov vo výrobnom procese, režijných nákladoch spojených s výrobou, kapacite, výrobe, investíciách atď. Rovnako sa čínska vláda a vyvážajúci výrobcovia nevyjadrili k dôkazom uvedeným v spise k tejto veci vrátane pracovného dokumentu útvarov Komisie o výrazných deformáciách v hospodárstve Čínskej ľudovej republiky na účely prešetrovaní na ochranu obchodu (11) (ďalej len „správa“).

                     (28)

                     Komisia preto informovala orgány ČĽR, že vzhľadom na neexistenciu spolupráce Komisia môže pri zisteniach vo vzťahu k ČĽR uplatniť článok 18 základného nariadenia. Komisia nedostala žiadne pripomienky.

                     (29)

                     Zistenia týkajúce sa pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu, pokiaľ ide o ČĽR, teda v súlade s článkom 18 ods. 1 základného nariadenia vychádzali z dostupných skutočností, najmä z informácií uvedených v žiadosti o revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti a z podaní predložených zainteresovanými stranami v spojení s ďalšími zdrojmi informácií, ako sú obchodné štatistiky týkajúce sa dovozu a vývozu (Eurostat a databáza GTA) a OECD (12) a informácie, správy, údaje a analýzy týkajúce sa cien nezávislých poskytovateľov a organizátorov konferencií pre železiarsky a oceliarsky priemysel, napr. Global Financials spoločnosti Dunn a Bradstreet (13) a Global Trade Alert (14).

               3.2.   Pokračovanie dumpingového dovozu počas obdobia revízneho prešetrovania

         3.2.1.   Postup na určenie normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia

                     (30)

                     Keďže pri začatí prešetrovania boli k dispozícii dostatočné dôkazy svedčiace o existencii výrazných deformácií v ČĽR v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, Komisia začala prešetrovanie týkajúce sa tejto krajiny na základe článku 2 ods. 6a základného nariadenia.

                     (31)

                     Komisia v snahe získať informácie, ktoré považovala za potrebné na svoje prešetrovanie týkajúce sa údajných výrazných deformácií, zaslala dotazník čínskej vláde. V bode 5.3.2 oznámenia o začatí revízneho prešetrovania Komisia navyše vyzvala všetky zainteresované strany, aby do 37 dní odo dňa uverejnenia oznámenia o začatí revízneho prešetrovania v Úradnom vestníku Európskej únie oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy v súvislosti s uplatnením článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Čínska vláda vyplnený dotazník nedoručila a v stanovenej lehote nebolo doručené ani nijaké podanie týkajúce sa uplatnenia článku 2 ods. 6a základného nariadenia.

                     (32)

                     Komisia v bode 5.3.2 oznámenia o začatí revízneho prešetrovania takisto uviedla, že podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, je možnou reprezentatívnou treťou krajinou pre ČĽR v tomto prípade India. Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia sa reprezentatívna krajina vyberá na účel určenia normálnej hodnoty založenej na nedeformovaných cenách alebo referenčných hodnotách. Komisia ďalej uviedla, že v súlade s kritériami stanovenými v článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážke základného nariadenia preskúma prípadné ďalšie vhodné reprezentatívne krajiny.

                     (33)

                     Komisia 18. septembra 2020 prostredníctvom záznamu (ďalej len „prvý záznam“) informovala zainteresované strany o príslušných zdrojoch, ktoré zamýšľala použiť na účely určenia normálnej hodnoty. Komisia v uvedenom zázname poskytla zoznam všetkých výrobných faktorov, ako sú suroviny, práca a energia, ktoré môžu byť použité pri výrobe prešetrovaného výrobku. Komisia okrem toho na základe kritérií výberu nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt určila možné reprezentatívne krajiny (konkrétne Brazíliu, Malajziu a Turecko). Komisia dostala k prvému záznamu pripomienky od žiadateľa, ktorý tvrdil, že Brazília je výrazne mene rozvinutá ako ČĽR, a preto je jej z hľadiska tohto kritéria menej podobná ako Turecko a Malajzia. Takisto sa zdá, že relevantné a neskreslené verejné údaje Brazílie o elektrine, zemnom plyne a vode nie sú ľahko dostupné. Žiadateľ ďalej poznamenal, že údaje získané o valcovanom drôte z databázy GTA sa vzťahovali na kód 7213 10, zatiaľ čo vhodnejší je kód 7213 91. Komisia potvrdila, že kód HS 7213 91 zodpovedá výrobnému faktoru valcovaného drôtu, a z databázy GTA stiahla údaje týkajúce sa kódu HS 7213 91. Podľa týchto nových získaných údajov o dovoze bol pôvodný výber možnej reprezentatívnej krajiny, ktorý Komisia vykonala, naďalej relevantný. Žiadateľ zotrval na svojom stanovisku zo žiadosti, že vhodnou reprezentatívnou krajinou je India, nepredložil však nové argumenty. Za vhodných kandidátov neboli navrhnuté žiadne ďalšie krajiny.

                     (34)

                     Komisia 21. decembra 2020 prostredníctvom druhého záznamu (ďalej len „druhý záznam“) informovala zainteresované strany o relevantných zdrojoch, ktoré zamýšľala použiť na určenie normálnej hodnoty, pričom reprezentatívnou krajinou bude Turecko. Ďalej zainteresované strany informovala, že stanoví predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk na základe dostupných informácií od jedného výrobcu v reprezentatívnej krajine – Celik Halat Vetel Sanayii A. S. K druhému záznamu neboli predložené žiadne pripomienky.

               3.2.2.   Normálna hodnota

                     (35)

                     Pri nedávnych prešetrovaniach, ktoré sa týkali odvetvia ocele v ČĽR (15), Komisia zistila výrazné deformácie v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia. Komisia dospela v tomto prešetrovaní k záveru, že na základe dostupných dôkazov bolo uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia takisto primerané.

                     (36)

                     Pri uvedených prešetrovaniach Komisia zistila, že existujúce značné zasahovanie vlády v ČĽR má za následok deformáciu efektívneho rozdeľovania zdrojov v súlade s trhovými zásadami (16). Komisia najmä dospela k záveru, že v odvetví ocele, ktorá je hlavnou surovinou na výrobu prešetrovaného výrobku, nielen pretrváva výrazná miera vlastníctva čínskou vládou v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) prvej zarážky základného nariadenia (17), ale čínska vláda je prostredníctvom prítomnosti štátu vo firmách takisto schopná ovplyvňovať ceny a náklady v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) druhej zarážky základného nariadenia (18). Komisia navyše zistila, že na trh má ďalej rušivý vplyv aj prítomnosť štátu na finančných trhoch a jeho zasahovanie do nich, ako aj do poskytovania surovín a vstupov. V skutočnosti systém plánovania v ČĽR celkovo vedie ku koncentrácii zdrojov v odvetviach, ktoré čínska vláda určila za strategické alebo inak politicky významné, namiesto toho, aby sa prideľovali v súlade s trhovými silami (19). Komisia okrem toho dospela k záveru, že čínske predpisy v oblasti konkurzného a majetkového práva nefungujú tak, ako by mali, v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) štvrtej zarážky základného nariadenia, čo spôsobuje deformácie tým, že platobne neschopné firmy sa udržiavajú nad vodou, a tým, ako sa udeľujú práva na využívanie pôdy v ČĽR (20). V rovnakom duchu Komisia zistila v odvetví ocele deformácie v oblasti mzdových nákladov v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) piatej zarážky základného nariadenia (21), ako aj deformácie na finančných trhoch v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) šiestej zarážky základného nariadenia, najmä pokiaľ ide o prístup obchodných subjektov ku kapitálu v ČĽR (22).

                     (37)

                     Okrem správy sa v žiadosti odkazovalo na praktiky ovplyvňujúce náklady a ceny v odvetví PSC a odvetví ocele (valcované drôty sú hlavným vstupom pri výrobe PSC):

                                 —

                                 z piatich najväčších čínskych výrobcov ocele sú štyri štátom vlastnené podniky, a tieto spoločnosti teda vlastní a ovláda čínska vláda a vykonáva nad nimi dozor,

                                 —

                                 na trhu s oceľou sú výrazné deformácie vrátane usmerňovacích dokumentov, akým je 13. päťročný plán pre oceliarsky priemysel, rozhodnutie Štátnej rady č. 40 o uverejnení a vykonávaní „dočasných ustanovení o podpore priemyselnej reštrukturalizácie“ („rozhodnutie č. 40“) a vykonávací prehľad usmernení k priemyselnej reštrukturalizácii,

                                 —

                                 existenciu deformácií v odvetví ocele potvrdzujú viaceré nezávislé štúdie: správa MMF o krajine č. 17/248, Čínska ľudová republika, vybrané problémy, dve publikácie Európskej obchodnej komory v Číne: dokument „China Manufacturing 2025“ a pozičný dokument „European Business in China Position Paper 2016/2017“,

                                 —

                                 náklady na suroviny a energiu v ČĽR nevychádzajú z voľného pôsobenia síl na trhu, pretože sú ovplyvnené výrazným zasahovaním vlády,

                                 —

                                 výrobcovia valcovaného drôtu, ktorý je hlavnou surovinou na výrobu PSC, využívajú preferenčné úvery, keďže dokonca výrobcovia s významným nesplateným a dlhodobým dlhom sa môžu spoľahnúť na to, že ústredná alebo miestna vláda im v prípade potreby poskytne finančnú podporu.

                     (38)

                     Ako sa uvádza v odôvodnení 28, čínska vláda nepredložila pripomienky ani dôkazy na podporu alebo vyvrátenie existujúcich dôkazov v predmetnom spise vrátane správy a ďalších dôkazov, ktoré predložil navrhovateľ, o existencii výrazných deformácií a/alebo o vhodnosti uplatnenia článku 2 ods. 6a základného nariadenia v predmetnom prípade.

                     (39)

                     Podobne ako pri predchádzajúcich prešetrovaniach týkajúcich sa odvetvia ocele v ČĽR, Komisia preskúmala, či vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia je, resp. nie je vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu v ČĽR. Komisia toto preskúmanie vykonala na základe dôkazov dostupných v spise vrátane dôkazov uvedených v správe, ktorá vychádza z verejne dostupných zdrojov. Uvedená analýza bola zameraná na preskúmanie značného zasahovania vlády do hospodárstva ČĽR vo všeobecnosti, ale aj konkrétnej situácie na trhu v danom odvetví vrátane prešetrovaného výrobku. Komisia tieto dôkazové prvky ďalej doplnila o svoj vlastný prieskum týkajúci sa rôznych kritérií relevantných na potvrdenie existencie výrazných deformácií v ČĽR ktoré sa zistili aj v jej predchádzajúcich prešetrovaniach v tejto súvislosti.

                     (40)

                     Značná miera vlastníctva čínskej vlády pretrváva najmä v odvetví ocele, ktorá je hlavnou surovinou na výrobu PSC. Viacerých najväčších výrobcov vlastní štát. Niektorí z nich sa konkrétne uvádzajú v „Pláne na prispôsobenie a modernizáciu oceliarskeho priemyslu 2016 – 2020“. Čínska štátom vlastnená spoločnosť Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. (ďalej len „TISCO“) na svojom webovom sídle napríklad uvádza, že je „obrovským železiarskym a oceliarskym gigantom“, z ktorého „sa stal výnimočne rozsiahly železiarsky a oceliarsky komplex, ktorý je prepojený s podnikaním v oblasti ťažby železnej rudy, výroby, spracúvania, dodávok železa a ocele a obchodovania so železom a s oceľou (23)“. Ďalší významný čínsky štátom vlastnený podnik je spoločnosť Baosteel, ktorá sa zaoberá výrobou ocele a je súčasťou nedávno konsolidovanej spoločnosti China Baowu Steel Group Co. Ltd. (predtým Baosteel Group a Wuhan Iron & Steel) (24). Hoci je podľa odhadov počet štátom vlastnených podnikov a súkromných spoločností v nominálnom vyjadrení takmer rovnaký, z piatich čínskych výrobcov ocele, ktorí patria do prvej desiatky najväčších svetových výrobcov ocele, sú štyria štátom vlastnené podniky (25). Hoci podiel desiatich najväčších výrobcov na celkovej produkcii odvetvia predstavoval v roku 2016 len približne 36 %, čínska vláda si zároveň v tom istom roku stanovila cieľ do roku 2025 konsolidovať 60 až 70 % výroby ocele približne do desiatich veľkých podnikov (26). Čínska vláda zopakovala tento úmysel v apríli 2019, keď oznámila vydanie usmernení o konsolidácii oceliarskeho odvetvia (27). Takáto konsolidácia môže zahŕňať nútené fúzie ziskových súkromných spoločností so štátom vlastnenými podnikmi, ktoré dosahujú horšie výsledky (28). Keďže čínski vývozcovia PSC nespolupracovali, presný pomer súkromných a štátom vlastnených výrobcov PSC nebolo možné určiť.

                     (41)

                     Pokiaľ ide o schopnosť čínskej vlády zasahovať do cien a nákladov prostredníctvom prítomnosti štátu vo firmách v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) druhej zarážky základného nariadenia, z dôvodu nespolupráce zo strany výrobcov PSC nebolo možné zistiť existenciu osobných prepojení medzi výrobcami prešetrovaného výrobku a Komunistickou stranou Číny. Viacerí výrobcovia valcovaného drôtu, hlavnej suroviny na výrobu PSC, však majú úzke prepojenie s Komunistickou stranou Číny, napríklad členovia Komunistickej strany Číny sú členmi vrcholového manažmentu alebo členmi predstavenstva. Napríklad HBIS Group, Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) a Shougang.

                     (42)

                     Tak verejné, ako aj súkromné podniky v odvetví valcovaného drôtu, hlavnej suroviny na výrobu PSC, podliehajú politickému dohľadu a usmerňovaniu. Nasledujúce príklady dobre ilustrujú opísaný trend rastúcej miery zasahovania zo strany čínskej vlády do odvetvia valcovaného drôtu. Mnohí výrobcovia valcovaného drôtu výslovne zdôrazňujú činnosti súvisiace s budovaním strany na svojich webových sídlach, majú vo vedení spoločnosti členov strany a vyzdvihujú svoju príslušnosť ku Komunistickej strane Číny. Prešetrovaním sa zistili činnosti súvisiace s budovaním strany v prípade viacerých výrobcov valcovaného drôtu vrátane HBIS Group (Hesteel), Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) a Shougang.

                     (43)

                     V odvetví PSC sú okrem toho zavedené diskriminačné politiky v prospech domácich výrobcov alebo inak ovplyvňujúce trh v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) tretej zarážky základného nariadenia.

                     (44)

                     Hoci je odvetvie PSC špecializovaným odvetvím a počas prešetrovania nebolo možné identifikovať žiadne osobitné politické dokumenty, ktoré by usmerňovali osobitne rozvoj tohto odvetvia, odvetvie PSC profituje z vládnych usmernení a zasahovania týkajúceho sa hlavnej suroviny na výrobu PSC, ktorou je oceľ.

                     (45)

                     Oceliarsky priemysel považuje čínska vláda za kľúčový (29). Túto skutočnosť potvrdzuje množstvo plánov, smerníc a iných dokumentov týkajúcich sa ocele, ktoré sa vydávajú na celoštátnej, regionálnej a komunálnej úrovni, ako je napríklad Plán na prispôsobenie a modernizáciu oceliarskeho priemyslu na roky 2016 – 2020 platný počas obdobia prešetrovania. V tomto pláne sa uvádza, že oceliarsky priemysel je „dôležitým, zásadným odvetvím čínskeho hospodárstva, národným základným kameňom (30)“. Hlavné úlohy a ciele stanovené v tomto pláne sa vzťahujú na všetky aspekty rozvoja tohto priemyselného odvetvia (31). V 13. päťročnom pláne hospodárskeho a sociálneho rozvoja (32) platnom počas obdobia prešetrovania sa plánovala podpora pre podniky vyrábajúce druhy oceľových výrobkov vyššej kategórie (33). Tento plán sa zameriava aj na zabezpečenie kvality výrobku, jeho trvanlivosti a spoľahlivosti prostredníctvom podporovania spoločností, ktoré využívajú technológie čistej výroby ocele, presného valcovania a zvyšovania kvality (34). V Katalógu na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu (znenie z roku 2011) (v znení zmien z roku 2013) (35) (ďalej len „katalóg“) sa oceľ uvádza medzi podporovanými odvetviami.

                     (46)

                     Ako možno vidieť z uvedených príkladov týkajúcich sa ocele, ktorá je významnou surovinou na výrobu PSC, čínska vláda ďalej usmerňuje rozvoj odvetvia PSC v súlade so širokou škálou politických nástrojov a smerníc a riadi prakticky každý aspekt rozvoja a fungovania odvetvia. Odvetvie PSC tak využíva vládne usmerňovanie a zasahovanie týkajúce sa hlavnej suroviny na výrobu PSC, ktorou je oceľ.

                     (47)

                     Celkovo možno zhrnúť, že čínska vláda má zavedené opatrenia na podnietenie subjektov k tomu, aby sa riadili cieľmi verejnej politiky zameranými na posilnenie podporovaných odvetví vrátane výroby ocele, železa a ferozliatin ako hlavných surovín používaných na výrobu PSC. Takéto opatrenia bránia voľnému fungovaniu trhových síl.

                     (48)

                     Pri tomto prešetrovaní sa nezistil žiadny dôkaz o tom, že by diskriminačné uplatňovanie alebo nedostatočné presadzovanie právnych predpisov v oblasti konkurzného práva a majetkového práva podľa článku 2 ods. 6a písm. b) štvrtej zarážky základného nariadenia v odvetví PSC uvedených v odôvodnení 36 ovplyvnili výrobu prešetrovaného výrobku.

                     (49)

                     Odvetvie PSC nepriaznivo ovplyvňujú aj deformácie mzdových nákladov v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) piatej zarážky základného nariadenia, ako bolo uvedené aj v odôvodnení 36. Tieto deformácie ovplyvňujú odvetvie jednak priamo (pri výrobe prešetrovaného výrobku alebo hlavných vstupov), ako aj nepriamo (pri prístupe ku kapitálu alebo k vstupom od spoločností, ktoré podliehajú rovnakému systému pracovného práva v ČĽR) (36).

                     (50)

                     Navyše pri tomto prešetrovaní nebol predložený žiadny dôkaz, ktorý by preukazoval, že odvetvie PSC neovplyvňuje zasahovanie vlády do finančného systému v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) šiestej zarážky základného nariadenia, ako bolo uvedené aj v odôvodnení 36. Značné zasahovanie vlády do finančného systému preto vedie k závažnému ovplyvňovaniu trhových podmienok na všetkých úrovniach.

                     (51)

                     Komisia napokon pripomína, že na výrobu PSC sú potrebné viaceré vstupy. Keď výrobcovia PSC nakupujú/zazmluvňujú tieto vstupy, ceny, ktoré platia (a ktoré zaznamenávajú ako ich náklady), sú jednoznačne vystavené rovnakým systematickým deformáciám, aké už boli spomenuté. Napríklad dodávatelia vstupov zamestnávajú pracovnú silu, ktorá je ovplyvnená týmito deformáciami. Môžu si požičať peniaze, ktoré podliehajú deformáciám vo finančnom sektore, resp. pri prideľovaní kapitálu. Okrem toho podliehajú systému plánovania, ktorý sa uplatňuje na všetkých úrovniach štátnej správy a vo všetkých odvetviach.

                     (52)

                     V dôsledku toho nielenže nie je vhodné použiť v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia predajné ceny PSC na domácom trhu, ale dotknuté sú aj všetky náklady na vstupy (vrátane surovín, energie, pozemkov, financovania, práce atď.), pretože ich cenotvorba je ovplyvnená značným zasahovaním vlády, ako sa uvádza v častiach A a B správy. Zásahy vlády opísané v súvislosti s prideľovaním kapitálu, pôdou, prácou, energiou a surovinami sú totiž prítomné v celej ČĽR. To napríklad znamená, že vstup, ktorý bol sám osebe vyrobený v ČĽR kombináciou rôznych výrobných faktorov, je vystavený výrazným deformáciám. To isté platí aj pre vstup používaný na výrobu takéhoto vstupu atď.

                     (53)

                     Čínska vláda ani vyvážajúci výrobcovia v rámci tohto prešetrovania nepredložili žiadne dôkazy ani argumenty, ktoré by preukazovali opak.

                     (54)

                     Celkovo z dostupných dôkazov vyplynulo, že ceny prešetrovaného výrobku alebo náklady naň vrátane nákladov na suroviny, energiu a prácu nie sú výsledkom voľného pôsobenia síl na trhu, pretože sú ovplyvňované značným zasahovaním vlády v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, ako ukazuje skutočný alebo možný vplyv jedného alebo viacerých relevantných prvkov, ktoré sú v ňom uvedené. Na základe toho a vzhľadom na skutočnosť, že čínska vláda nespolupracovala, Komisia dospela k záveru, že na stanovenie normálnej hodnoty nie je v tomto prípade vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu. Komisia preto pristúpila k vytvoreniu normálnej hodnoty výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty, čiže v tomto prípade postupovala na základe zodpovedajúcich nákladov na výrobu a predaj v primeranej reprezentatívnej krajine v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, ako sa rozoberá v ďalšom oddiele.

               a)   Reprezentatívna krajina
         1.   Všeobecné poznámky

                     (55)

                     Výber reprezentatívnej krajiny bol založený na týchto kritériách v zmysle článku 2 ods. 6a základného nariadenia:

                                 —

                                 úroveň hospodárskeho rozvoja podobná ČĽR. Komisia na tento účel použila krajiny, ktoré majú podľa databázy Svetovej banky– (37) podobný hrubý národný dôchodok na obyvateľa ako ČĽR,

                                 —

                                 výroba prešetrovaného výrobku v danej krajine (38),

                                 —

                                 dostupnosť príslušných verejných údajov v reprezentatívnej krajine,

                                 —

                                 ak je možných reprezentatívnych krajín viac, v relevantnom prípade sa uprednostnila krajina s náležitou úrovňou sociálnej a environmentálnej ochrany.

                     (56)

                     Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 33 a 34, Komisia 18. septembra a 21. decembra 2020 vydala dva záznamy do spisu týkajúce sa zdrojov na určenie normálnej hodnoty a výrobných faktorov (ďalej len „prvý záznam“ a „druhý záznam“). V druhom zázname Komisia informovala zainteresované strany o svojom závere, že v tejto fáze prešetrovania sa za vhodnú reprezentatívnu krajinu považuje Turecko.

               2.   Úroveň hospodárskeho rozvoja podobná ČĽR

                     (57)

                     V prvom zázname Komisia identifikovala Brazíliu, Malajziu a Turecko ako krajiny s podobnou úrovňou hospodárskeho rozvoja ako ČĽR podľa Svetovej banky, čo znamená, že všetky tieto krajiny Svetová banka klasifikuje na základe hrubého národného dôchodku ako krajiny s vyšším stredným príjmom.

                     (58)

                     Po vydaní daného záznamu neboli k úrovni hospodárskeho rozvoja predložené žiadne pripomienky.

               3.   Výroba prešetrovaného výrobku v reprezentatívnej krajine

                     (59)

                     V prvom zázname Komisia uviedla, že výroba prešetrovaného výrobku sa zistila v Brazílii, Malajzii a Turecku. Malajzia však bola ako možná reprezentatívna krajina vylúčená, keďže sa zistil iba jeden výrobca prešetrovaného výrobku a podľa posledných dostupných finančných údajov tohto výrobcu za rok 2018 bol zisk len minimálny a približoval sa prahu rentability.

               4.   Dostupnosť príslušných verejných údajov v reprezentatívnej krajine

                     (60)

                     V prípade uvedených zvažovaných krajín Komisia ďalej overovala dostupnosť verejných údajov, a najmä verejných finančných údajov od výrobcov prešetrovaného výrobku.

                     (61)

                     Komisia hľadala výrobcov PSC s verejne dostupnými finančnými údajmi, ktoré by bolo možné použiť na stanovenie nedeformovaných a primeraných súm, pokiaľ ide o predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk. Komisia obmedzila vyhľadávanie na spoločnosti s verejne dostupnými výkazmi ziskov a strát za obdobie revízneho prešetrovania, ktoré v tomto období dosiahli zisk. V druhom zázname sa preto uvádzala iba jedna spoločnosť v Brazílii a jedna spoločnosť v Turecku.

                     (62)

                     Na základe kvality a úrovne podrobností verejne dostupných finančných údajov v Brazílii a Turecku, ako aj vzhľadom na dostupnosť referenčných hodnôt pre jednotlivé výrobné faktory Komisia usúdila, že vhodnou reprezentatívnou krajinou je Turecko. Turecká spoločnosť Celik Halat Vetel Sanayii AS uverejnila svoje audítorsky overené účtovné závierky, z ktorých sú zrejmé režijné náklady spojené s výrobou. Z účtovných závierok je navyše takisto zrejmé, že významný podiel obratu spoločnosti pochádza z predaja prešetrovaného výrobku. Táto úroveň podrobnosti nebola dostupná v prípade brazílskej spoločnosti.

                     (63)

                     Komisia dôkladne analyzovala všetky príslušné údaje dostupné v spise k výrobným faktorom v Turecku a skonštatovala tieto skutočnosti:

                                 —

                                 Komisia analyzovala dovozné štatistiky valcovaného drôtu uvedeného v zozname v prvom zázname a v aktualizovanom zozname v druhom zázname a dospela k záveru, že dovoz valcovaného drôtu potrebného na výrobu prešetrovaného výrobku bol počas ORP dostatočný,

                                 —

                                 štatistiky v oblasti energií (ceny elektrickej energie a zemného plynu) za obdobie revízneho prešetrovania boli ľahko dostupné od Štatistického úradu Turecka (39),

                                 —

                                 štatistiky v oblasti nákladov práce boli k dispozícii na webovom sídle Štatistického úradu Turecka (40).

                     (64)

                     Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia má vytvorená normálna hodnota zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu za predajné, administratívne a všeobecné náklady a zisk. Ako sa uvádza v odôvodnení 34, Komisia skonštatovala, že vybraná turecká spoločnosť (Celik Halat Vetel Sanayii A. S.) má verejne dostupné finančné výkazy, ktoré možno použiť ako náhradu na určenie nedeformovanej a primeranej sumy na predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk.

               5.   Úroveň sociálnej a environmentálnej ochrany

                     (65)

                     Po určení Turecka za vhodnú reprezentatívnu krajinu na základe týchto prvkov nebolo potrebné vykonať posúdenie úrovne sociálnej a environmentálnej ochrany v súlade s poslednou vetou článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážky základného nariadenia.

               6.   Záver týkajúci sa reprezentatívnej krajiny

                     (66)

                     Vzhľadom na uvedenú analýzu Turecko splnilo všetky kritériá stanovené v článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážke základného nariadenia, aby sa mohlo považovať za vhodnú reprezentatívnu krajinu. Turecko najmä disponuje dostatočným objemom výroby prešetrovaného výrobku a úplným súborom údajov, ktoré sú k dispozícii pre všetky výrobné faktory, predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk.

               b)   Zdroje použité na stanovenie nedeformovaných nákladov

                     (67)

                     V druhom zázname Komisia uviedla, že pri vytvorení normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia použije databázu GTA na stanovenie nedeformovaných nákladov na valcovaný drôt v reprezentatívnej krajine.

                     (68)

                     Komisia ďalej uviedla, že na stanovenie nedeformovaných nákladov práce v reprezentatívnej krajine sa použijú štatistické údaje Medzinárodnej organizácie práce, a na stanovenie nedeformovaných nákladov na energiu sa zase použijú celoštátne štatistiky, ako sa uvádza v odôvodnení 63. Na svoj výpočet však Komisia nakoniec použila národné štatistické údaje nákladov práce Turecka, keďže sa ukázali ako podrobnejšie.

                     (69)

                     Komisia do výpočtu zahrnula hodnotu režijných nákladov spojených s výrobou s cieľom pokryť náklady, ktoré nie sú zahrnuté v uvedených výrobných faktoroch. Na stanovenie tejto sumy použila finančné údaje poskytnuté spolupracujúcimi výrobcami z Únie uvedenými v odôvodnení 15. Metodika sa riadne vysvetľuje v oddiele 3.2.2 písm. e).

                     (70)

                     Ako sa napokon uvádza v druhom zázname, Komisia použila finančné údaje vybranej tureckej spoločnosti uvedenej v odôvodnení 64 na stanovenie predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku.

               c)   Nedeformované náklady a referenčné hodnoty

                     (71)

                     Keďže čínski vyvážajúci výrobcovia počas postupu revízneho prešetrovania nespolupracovali, Komisia musela pri určovaní výrobných faktorov používaných pri výrobe PSC vychádzať z informácií výrobného odvetvia Únie. Na základe údajov zhromaždených od čínskych spoločností počas pôvodného prešetrovania a informácií dostupných na webových sídlach čínskych výrobcov PSC sa zdá, že ich výrobný proces a použité materiály sú podobné ako tie, ktoré uviedlo výrobné odvetvie Únie.

                     (72)

                     Pre nespoluprácu Komisia založila referenčnú hodnotu na najpodrobnejších colných kódoch pre výrobný faktor valcovaného drôtu spomedzi kódov tureckého colného sadzobníka podľa databázy GTA.

                     (73)

                     Vzhľadom na všetky informácie predložené výrobným odvetvím Únie a neexistenciu pripomienok vyvážajúcich výrobcov k dvom záznamom o zdrojoch na určenie normálnej hodnoty v súvislosti s výrobnými faktormi boli identifikované tieto výrobné faktory a colné kódy (v náležitom prípade):

                        Tabuľka 1

                        Výrobné faktory PSC

                                    Výrobný faktor

                                    Kód tureckého colného sadzobníka

                                    Zdroj údajov

                                    Jednotková nedeformovaná hodnota

                                    Surovina

                                 Valcovaný drôt

                                 7213.91.410013, 7213.91.490013, 7213.91.701013, 7213.917090, 7213.9190

                                 Global Trade Atlas

                                 519,585 EUR/t

                                    Práca

                                 Mzdy vo výrobnom odvetví, NACE C.25

                                 [neuplatňuje sa]

                                 TÜİK - Veri Portalı (tuik.gov.tr)

                                 5,713 EUR/h

                                    Energia

                                 Spotrebiteľské pásmo elektriny 2 000  – 20 000  MWh/rok

                                 [neuplatňuje sa]

                                 Turecký štatistický úrad

                                 0,073 EUR/kWh

               1.   Suroviny

                     (74)

                     Na stanovenie nedeformovaných cien materiálov dodaných k bránam závodu výrobcu v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) prvou zarážkou a vzhľadom na to, že nespolupracovali žiadni výrobcovia v ČĽR, Komisia použila dovozné ceny do reprezentatívnej krajiny pre každý materiál používaný na výrobu PSC.

                     (75)

                     Komisia pri všetkých surovinách vychádzala z dovozných cien v reprezentatívnej krajine. Dovozná cena v reprezentatívnej krajine bola stanovená ako vážený priemer jednotkových cien dovozu zo všetkých tretích krajín okrem ČĽR. Komisia sa rozhodla vyňať dovoz z ČĽR do reprezentatívnej krajiny, keďže v odôvodnení 54 dospela k záveru, že z dôvodu existencie výrazných deformácií podľa článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia nie je vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu v ČĽR. Keďže neexistujú žiadne dôkazy o tom, že tie isté deformácie nemajú rovnaký vplyv aj na výrobky určené na vývoz, Komisia usúdila, že tie isté deformácie ovplyvňujú aj vývozné ceny.

                     (76)

                     Takisto boli vylúčené objemy dovozu do reprezentatívnej krajiny z krajín, ktoré nie sú členmi WTO, uvedených v prílohe 1 k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/755 (41). Podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia sa ceny na domácom trhu v uvedených krajinách nemôžu použiť na účely určenia normálnej hodnoty. Toto vylúčenie nemalo výrazný vplyv, keďže zvyšný dovoz stále predstavoval vyše 95 % celkového objemu dovozu do reprezentatívnej krajiny.

                     (77)

                     S cieľom stanoviť nedeformovanú cenu surovín dodaných k bránam závodu vyvážajúceho výrobcu, ako sa stanovuje v článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážke základného nariadenia, Komisia uplatnila dovozné clo reprezentatívnej krajiny na príslušnej úrovni v závislosti od krajiny pôvodu dovezených materiálov.

               2.   Práca

                     (78)

                     Na stanovenie referenčnej hodnoty nákladov práce Komisia použila verejne dostupné turecké celoštátne štatistiky, ktoré obsahujú dane a odvody zamestnávateľa.

               3.   Elektrina

                     (79)

                     Na stanovenie referenčnej hodnoty pre elektrinu Komisia použila ceny elektriny tohto odvetvia podľa pásiem spotreby uverejnených na webovom sídle Tureckého štátneho štatistického úradu.

               d)   Režijné náklady spojené s výrobou, predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk

                     (80)

                     Okrem výrobných faktorov zhrnutých v odôvodnení 73 sa vypočítali aj režijné náklady spojené s výrobou, t. j. ostatné priame výrobné náklady a náklady na verejné služby, odpisy a iné režijné náklady spojené s výrobou. Vzhľadom na nespoluprácu čínskych výrobcov vychádzal výpočet týchto režijných nákladov spojených s výrobou z pomeru režijných nákladov spojených s výrobou k priamym výrobným nákladom podľa informácii výrobného odvetvia Únie vo výške 7,87 %. Tento percentuálny podiel sa uplatnil na nedeformované výrobné náklady.

                     (81)

                     Ako predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk použila Komisia finančné údaje tureckého výrobcu Celik Halat Vetel Sanayii AS, ktoré uverejnila v Global Financials spoločnosť Dunn & Bradstreet. Verejne dostupné audítorsky overené účtovné závierky tejto spoločnosti boli zainteresovaným stranám sprístupnené ako príloha k druhému záznamu.

               e)   Výpočet normálnej hodnoty

                     (82)

                     Na základe uvedených skutočností Komisia vytvorila normálnu hodnotu na základe cien zo závodu v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia.

                     (83)

                     Ako prvé Komisia stanovila nedeformované priame výrobné náklady. Keďže vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali, Komisia vychádzala z informácií o spotrebe každého výrobného faktora (surovín, práce a energie) pri výrobe prešetrovaného výrobku, ktoré poskytlo výrobné odvetvie Únie. Tieto objemy spotreby sa vynásobili nedeformovanými jednotkovými nákladmi stanovenými v Turecku, ako sa opisuje v písmene d).

                     (84)

                     Po druhé, Komisia navýšila nedeformované priame výrobné náklady o percentuálny podiel režijných nákladov spojených s výrobou určený v súlade s opisom v odôvodnení 80, aby získala nedeformované výrobné náklady.

                     (85)

                     Napokon popri výrobných nákladoch stanovených v súlade s opisom v odôvodnení 84 Komisia navyše uplatnila predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk v reprezentatívnej krajine, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 81. Predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk vyjadrené ako percentuálny podiel priamych nákladov a uplatnené na nedeformované výrobné náklady predstavovali 11,62 % v prípade predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a 9,39 % v prípade zisku.

                     (86)

                     Komisia vytvorila normálnu hodnotu na základe cien zo závodu v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia. Vzhľadom na skutočnosť, že nespolupracovali žiadni vyvážajúci výrobcovia, normálna hodnota sa stanovila pre celú krajinu.

               f)   Vývozná cena

                     (87)

                     Keďže objem dotknutého dovozu bol veľmi obmedzený, v období revízneho prešetrovania dosahoval výšku 86 ton a celkovo predstavoval iba 0,34 % dovozu Únie a 0,02 % podielu na trhu Únie, a vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali, vývozné ceny do Únie sa považovali za nereprezentatívne. Komisia preto nemohla dospieť k nepochybnému záveru o pokračovaní dumpingu počas obdobia revízneho prešetrovania.

               3.3.   Pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu v prípade uplynutia platnosti opatrení

                     (88)

                     Komisia ďalej prešetrovala pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu v prípade uplynutia platnosti opatrení v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia. Analyzovali sa tieto ďalšie prvky: vzťah medzi čínskymi vývoznými cenami do tretích krajín a normálnou hodnotou vytvorenou pre Čínu, výrobná kapacita a voľná kapacita v ČĽR, dostupnosť iných trhov a atraktívnosť trhu Únie.

               a)   Vývoz do tretích krajín

                     (89)

                     Na základe dovozných štatistík z databázy GTA Komisia určila dvoch najväčších dovozcov PSC z ČĽR počas obdobia revízneho prešetrovania, a to Filipíny a Južnú Kóreu. Objem vývozu na tieto dva trhy predstavuje 39 % spotreby EÚ. Keďže Komisia dospela k záveru, že na stanovenie normálnej hodnoty v tomto prípade nie je vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu v Číne, ako náhradu použila vytvorenú normálnu hodnotu pre Čínu, ako sa uvádza v bode 3.2.2, na porovnanie s čínskymi vývoznými cenami PSC na tieto hlavné trhy. Z tohto porovnania vyplýva, že PSC sa do tretích krajín vyvážali za ceny v priemere o 35 % nižšie ako normálna hodnota vytvorená pre Čínu, ktorá bola stanovená na 756 EUR za tonu.

               b)   Výrobná kapacita a voľná kapacita v ČĽR

                     (90)

                     Vzhľadom na nespoluprácu čínskej vlády a čínskych výrobcov sa výrobná kapacita a voľná kapacita v ČĽR stanovili v súlade s článkom 18 základného nariadenia na základe dostupných skutočností, a najmä na základe informácií poskytnutých žiadateľom.

                     (91)

                     Podľa žiadateľa výrobná kapacita v ČĽR výrazne prekračuje súčasný objem výroby a domáci dopyt na čínskom trhu. Údaje uvedené v odôvodneniach 92 a 93 sa týkajú celkovej výroby PSC drôtov.

                     (92)

                     Podľa údajov uvedených v žiadosti predstavovala výroba PSC v ČĽR v období revízneho prešetrovania 3,6 milióna ton. Čínsky rast dopytu sa v posledných rokoch výrazne spomalil na priemerný rast približne 2 % s veľkými výkyvmi, pričom v rokoch 2015 a 2018 došlo k negatívnemu rastu. Uvedený priemerný rast je nižší ako zvýšenie výroby počas rovnakého obdobia. V období revízneho prešetrovania čínsky dopyt dosahoval [3,3 až 3,4 milióna ton].

                     (93)

                     Podľa žiadateľa predstavuje voľná výrobná kapacita prešetrovaného výrobku v ČĽR približne dva milióny ton. Žiadateľ vypočítal voľnú výrobnú kapacitu na základe rozvoja výroby a kapacity vypočítanej na základe posledného revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti v tom istom konaní (42). Žiadateľ ďalej uviedol, že podľa čínskeho indexu výroby uvedeného v dôvernej štúdii, čínski výrobcovia PSC v posudzovanom období značne rozširovali svoje výrobné kapacity a v ich rozširovaní pokračujú.

                     (94)

                     Komisia dospela na základe uvedených skutočností k záveru, že čínski vyvážajúci výrobcovia majú značné voľné kapacity, ktoré by v prípade uplynutia platnosti opatrení mohli použiť na výrobu PSC na vývoz do Únie.

               c)   Dostupnosť ďalších trhov

                     (95)

                     Voči vývozu PSC s pôvodom v ČĽR je zavedený celý rad platných opatrení na ochranu obchodu a iných obmedzení dovozu. Podľa systému Global Trade Alert sa napr. antidumpingové opatrenia uplatňujú v Brazílii, čínskom Tchaj-peji, Južnej Afrike, Kanade, Kolumbii, Mexiku, Spojenom kráľovstve, Turecku, na Ukrajine a v USA, antisubvenčné opatrenia sa uplatňujú v čínskom Tchaj-peji a USA a ochranné opatrenia sa uplatňujú v Čile a Spojenom kráľovstve. Týmito opatreniami sa nielen obmedzuje prístup čínskych výrobcov na uvedené trhy, ale potvrdzujú sa nimi aj pokračujúce nekalé obchodné praktiky čínskych výrobcov PSC.

                     (96)

                     Komisia preto dospela k záveru, že v prípade zrušenia súčasných opatrení by čínski vyvážajúci výrobcovia pravdepodobne presmerovali vývoz do Únie za dumpingové ceny.

               d)   Atraktívnosť trhu Únie

                     (97)

                     Podľa údajov z databázy GTA čínski vyvážajúci výrobcovia vyvážali na svoje hlavné trhy tretích krajín, teda do Južnej Kórey a na Filipíny, za ceny o 20 % nižšie ako priemerné predajné ceny výrobcov z Únie na trhu Únie (pozri odôvodnenie 116). Vzhľadom na tento rozdiel v cenových úrovniach uvedený v odôvodnení 158, ako aj na skutočnosť, že prístup na rôzne iné trhy je obmedzený opatreniami na ochranu obchodu, ako sa uvádza v odôvodnení 95, zostáva pre čínskych vývozcov vývoz do Únie stále veľmi atraktívny.

                     (98)

                     Trh Únie je pre čínskych výrobcov atraktívny aj vzhľadom na jeho veľkosť s celkovou spotrebou 538 344 ton.

               e)   Záver o pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu

                     (99)

                     Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že bez ohľadu na to, či počas obdobia revízneho prešetrovania dochádzalo k dumpingu, je pravdepodobné, že v prípade uplynutia platnosti opatrení by došlo k opätovnému výskytu dumpingu v prípade čínskeho dovozu do Únie.

               3.4.   Celkový záver v súvislosti s pravdepodobnosťou pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu

                     (100)

                     Hoci sa prešetrovaním nedospelo k záveru, že čínsky dovoz počas ORP naďalej vstupoval na trh Únie za dumpingové ceny, neumožňuje to vyvodiť záver, že v prípade uplynutia platnosti opatrení by sa opätovne nevyskytovali nekalé praktiky čínskych výrobcov PSC v oblasti stanovovania cien.

                     (101)

                     Ak vezmeme do úvahy značné objemy vývozu do Južnej Kórey a na Filipíny (211 000 ton v porovnaní s vývozom do Únie na úrovni iba 86 ton), považujú sa ceny vývozu do týchto tretích krajín na účel stanovenia potenciálnych dumpingových praktík za reprezentatívne. Pokračujúce nekalé praktiky stanovovania cien sú potvrdené aj viacerými platnými opatreniami na ochranu obchodu voči čínskemu vývozu PSC v iných krajinách.

                     (102)

                     Komisia navyše odhalila ďalšie ukazovatele, podľa ktorých by pravdepodobne došlo k opätovnému výskytu dumpingu, ak by uplynula platnosť opatrení.

                     (103)

                     Nevyužitá voľná kapacita v ČĽR je skutočne významná a viac než trojnásobne prevyšuje celkovú spotrebu v Únii počas obdobia revízneho prešetrovania.

                     (104)

                     Napokon atraktívnosť trhu Únie z hľadiska jeho veľkosti a cien a skutočnosť, že iné trhy zostávajú v dôsledku opatrení na ochranu obchodu zatvorené, naznačujú, že čínsky vývoz by bol pravdepodobne (pre)smerovaný do Únie, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení.

                     (105)

                     Komisia preto dospela k záveru, že existuje pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu v prípade, keby sa platnosť opatrení nepredĺžila.

               4.   PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU UJMY

         4.1.   Definícia výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

                     (106)

                     Počas obdobia revízneho prešetrovania vyrábalo podobný výrobok osemnásť výrobcov z Únie. Títo výrobcovia predstavujú „výrobné odvetvie Únie“ v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.

               4.2.   Spotreba v Únii

                     (107)

                     Komisia stanovila spotrebu v Únii tak, že predaj výrobného odvetvia Únie na trhu Únie prirátala k dovozu z Číny a iných tretích krajín, pričom použila údaje Eurostatu na úrovni kódu TARIC (integrovaný sadzobník Európskej únie).

                     (108)

                     Na tomto základe sa spotreba v Únii vyvíjala takto:

                        Tabuľka 2

                        Spotreba v Únii

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 ORP

                                 Spotreba v Únii (v tonách)

                                 532 996

                                 560 601

                                 568 200

                                 538 344

                                    Index (2016 = 100 %)

                                    100

                                    105

                                    107

                                    101

                                    Zdroj: Overené údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky a údaje výrobného odvetvia, Eurostat (TARIC).

                     (109)

                     Dopyt po PSC je primárne vyvolávaný činnosťou v odvetví stavebníctva (hlavné použitie prešetrovaného výrobku). Vývoj dopytu po prešetrovanom výrobku preto kopíruje všeobecný trend v odvetví stavebníctva.

                     (110)

                     Po určitom zotavení odvetvia stavebníctva v Európe sa spotreba v Únii v roku 2018 zvýšila približne o 7 % v porovnaní s rokom 2016 (43). Po tomto zvýšení spotreby nasledoval pokles o 6 percentuálnych bodov (44) v období revízneho prešetrovania (a to aj z dôvodu poklesu dopytu spojeného s výstavbou veterných elektrární v Nemecku (45), ktorá predstavuje veľkú časť spotreby PSC v Únii) s následným miernym zvýšením spotreby Únie o 1 % počas posudzovaného obdobia.

                     (111)

                     Je potrebné poznamenať, že v roku 2020 stavebná činnosť v Únii ďalej klesla o 7,8 % v porovnaní s obdobím revízneho prešetrovania a zotavenie odvetvia na úroveň obdobia revízneho prešetrovania sa predpokladá až v roku 2022 (s plánovaným rastom 4,1 % v roku 2021 a 3,4 % v roku 2022) (46).

               4.3.   Dovoz z Číny

         4.3.1.   Objem a podiel dovozu z Číny na trhu

            Tabuľka 3

            Objem dovozu z Číny a jeho podiel na trhu

                     2016

                     2017

                     2018

                     Obdobie revízneho prešetrovania

                     Objem dovozu (v tonách)

                     111

                     109

                     78

                     86

                     Indexovaný objem dovozu (2016 = 100)

                     100

                     99

                     71

                     78

                     Podiel na trhu

                     0,02 %

                     0,02 %

                     0,01 %

                     0,02 %

                        Zdroj: Eurostat (úroveň TARIC).

                     (112)

                     Uloženie opatrení a ich následné obnovenie v podstate zastavili tok čínskeho dovozu PSC drôtov a splietaných laniek. Počas posudzovaného obdobia bol objem dovozu z Číny nízky a pohyboval sa v rozpätí od 78 do 111 ton, čo predstavuje podiel na trhu Únie 0,01 – 0,02 %. Na porovnanie čínsky dovoz dosiahol 86 918 ton (8 % trhu Únie) v období prešetrovania v rámci pôvodného prešetrovania (2007) a už v roku 2010 klesol na 1 % trhu Únie.

               4.3.2.   Ceny dovozu z Číny

                     (113)

                     Na základe veľmi obmedzeného objemu predaja prešetrovaného výrobku z Číny do Únie počas obdobia revízneho prešetrovania nebolo možné v tejto súvislosti vyvodiť nepochybný záver.

                     (114)

                     Pravdepodobná vývozná cena bola teda stanovená na základe vývozu PSC z Číny do určitých tretích krajín (pozri odôvodnenie 97).

                     (115)

                     Konkrétnejšie sa ceny podobného výrobku vyrobeného a predaného výrobným odvetvím Únie porovnali s cenami PSC vyrobených v Číne a predaných do určitých tretích krajín (Južnej Kórey a Filipín), upravenými na úroveň CIF na hranici Únie.

                     (116)

                     Z porovnania cien vyplynulo výrazné pravdepodobné rozpätie podhodnotenia cien na úrovni 20,3 %.

               4.4.   Dovoz z iných tretích krajín

                     (117)

                     Objem dovozu z iných tretích krajín do Únie, jeho podiel na trhu a ceny sa vyvíjali takto:

                        Tabuľka 4

                        Objem dovozu z iných tretích krajín a jeho podiel na trhu

                                 Krajina

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Obdobie revízneho prešetrovania

                                 Tretie krajiny okrem Číny spolu

                                 Dovoz (v tonách)

                                 30 460

                                 25 937

                                 31 064

                                 25 500

                                 Index

                                 100

                                 85

                                 102

                                 84

                                 Podiel na trhu

                                 5,7 %

                                 4,6 %

                                 5,5 %

                                 4,7 %

                                 Cena (EUR/t)

                                 649

                                 770

                                 872

                                 836

                                 Index (2016 = 100)

                                 100

                                 119

                                 134

                                 129

                                 Thajsko

                                 Dovoz (v tonách)

                                 3 965

                                 5 174

                                 9 972

                                 11 337

                                 Podiel na trhu

                                 0,7 %

                                 0,9 %

                                 1,8 %

                                 2,1 %

                                 Cena (EUR/t)

                                 607

                                 700

                                 859

                                 759

                                 Rusko

                                 Dovoz (v tonách)

                                 11 292

                                 13 875

                                 8 861

                                 4 875

                                 Podiel na trhu

                                 2,1 %

                                 2,5 %

                                 1,6 %

                                 0,9 %

                                 Cena (EUR/t)

                                 589

                                 717

                                 814

                                 746

                                 Južná Kórea

                                 Dovoz (v tonách)

                                 12 600

                                 2 457

                                 3 942

                                 3 968

                                 Podiel na trhu

                                 2,4 %

                                 0,4 %

                                 0,7 %

                                 0,7 %

                                 Cena (EUR/t)

                                 608

                                 835

                                 896

                                 905

                                 Iné tretie krajiny (okrem Číny, Thajska, Južnej Kórey a Ruska)

                                 Dovoz (v tonách)

                                 2 602

                                 4 431

                                 8 290

                                 5 320

                                 Podiel na trhu

                                 0,5 %

                                 0,8 %

                                 1,5 %

                                 1,0 %

                                 Cena (EUR/t)

                                 1 171

                                 985

                                 939

                                 1 030

                                    Zdroj: Eurostat (úroveň TARIC).

                     (118)

                     Podľa údajov Eurostatu na úrovni TARIC dosiahol dovoz z iných tretích krajín v období revízneho prešetrovania spolu 25 500 ton. Počas posudzovaného obdobia mal dovoz z tretích krajín (okrem ČĽR) relatívne stabilný podiel na trhu v rozpätí 4,6 až 5,7 %. Počas celého posudzovaného obdobia predstavoval dovoz z Thajska a Ruska viac ako 50 % celkového dovozu. Ďalšími krajinami vyvážajúcimi do Únie nezanedbateľné dovážané množstvá boli Ukrajina, Turecko a Južná Kórea.

                     (119)

                     Počas posudzovaného obdobia bola vážená priemerná cena dovozu z tretích krajín priemerne o 5,2 % vyššia ako priemerná cena výrobcov z Únie zaradených do vzorky (pozri tabuľku 8), čím sa dá pravdepodobne vysvetliť stabilita podielu dovozu na trhu.

               4.5.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

         4.5.1.   Všeobecné poznámky

                     (120)

                     V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia zahŕňalo prešetrovanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali počas posudzovaného obdobia vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.

                     (121)

                     Na účely určenia ujmy Komisia rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele na základe údajov poskytnutých Združením výrobného odvetvia Únie (ESIS) a overených vyplnených dotazníkov od výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Údaje sa týkali všetkých výrobcov z Únie. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov z vyplnených dotazníkov od výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Údaje sa týkali výrobcov z Únie zaradených do vzorky. O obidvoch súboroch údajov sa zistilo, že sú z hľadiska hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie reprezentatívne.

                     (122)

                     Makroekonomické ukazovatele sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu.

                     (123)

                     Mikroekonomické ukazovatele sú: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.

               4.5.2.   Makroekonomické ukazovatele

         4.5.2.1.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

                     (124)

                     Celková výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                        Tabuľka 5

                        Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity výrobcov z Únie

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Obdobie revízneho prešetrovania

                                 Objem výroby (v tonách)

                                 640 180

                                 687 215

                                 678 242

                                 658 922

                                 Index (2016 = 100)

                                 100

                                 107

                                 106

                                 103

                                 Výrobná kapacita (v tonách)

                                 838 776

                                 850 085

                                 866 952

                                 946 481

                                 Index (2016 = 100)

                                 100

                                 101

                                 103

                                 113

                                 Využitie kapacity

                                 76 %

                                 81 %

                                 78 %

                                 70 %

                                    Zdroj: Údaje poskytnuté výrobným odvetvím Únie a overené vyplnené dotazníky od výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

                     (125)

                     Počas posudzovaného obdobia sa výroba v Únii zvýšila o 3 % a do značnej miery kopírovala vývoj spotreby prešetrovaného výrobku na trhu Únie (t. j. zvýšenie o 5 až 7 % v rokoch 2017 – 2018, po ktorom nasledoval pokles počas ORP).

                     (126)

                     V období revízneho prešetrovania sa výrobná kapacita zvýšila o 10 % v porovnaní s rokom 2018 (celkovo počas posudzovaného obdobia o 13 %) vzhľadom na investície viacerých výrobcov z Únie (aj do nových výrobných liniek) na základe trendov dopytu v rokoch 2017 – 2018, keď rástlo odvetvie stavebníctva.

                     (127)

                     Zmeny uvedených ukazovateľov (t. j. zvýšenie výrobnej kapacity predbiehajúce skutočnú výrobu) mali za následok pokles úrovní využitia kapacity. Hoci úrovne využitia zostali životaschopné, v posudzovanom období klesli zo 76 % na 70 %.

               4.5.2.2.   Objem predaja a podiel na trhu

                     (128)

                     Objem predaja a podiel na trhu výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                        Tabuľka 6

                        Objem predaja a podiel na trhu výrobcov z Únie

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Obdobie revízneho prešetrovania

                                 Objem predaja v Únii (v tonách)

                                 500 026

                                 532 455

                                 534 957

                                 510 857

                                 Index (2016 = 100)

                                 100

                                 106

                                 107

                                 102

                                 Podiel na trhu

                                 94 %

                                 95 %

                                 94 %

                                 95 %

                                    Zdroj: Údaje poskytnuté výrobným odvetvím Únie a overené vyplnené dotazníky od výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

                     (129)

                     Objem predaja podobného výrobku výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období zvýšil o 2 % podobne ako vývoj spotreby v Únii.

                     (130)

                     Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu zostal počas posudzovaného obdobia stabilný.

               4.5.2.3.   Rast

                     (131)

                     Spotreba v Únii sa od roku 2016 do obdobia revízneho prešetrovania zvýšila o 1 %. Objem predaja výrobného odvetvia Únie vzrástol o 2 %, čo sa premietlo do mierne zvýšeného podielu na trhu (95 %) v období revízneho prešetrovania, a to o 1 % oproti roku 2016.

               4.5.2.4.   Zamestnanosť a produktivita

                     (132)

                     Zamestnanosť a produktivita sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                        Tabuľka 7

                        Zamestnanosť a produktivita výrobcov z Únie

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Obdobie revízneho prešetrovania

                                 Počet zamestnancov

                                 957

                                 983

                                 1 040

                                 1 053

                                 Index (2016 = 100)

                                 100

                                 103

                                 109

                                 110

                                 Produktivita (v tonách na zamestnanca)

                                 669

                                 699

                                 652

                                 626

                                 Index (2016 = 100)

                                 100

                                 104

                                 98

                                 94

                                    Zdroj: Údaje poskytnuté výrobným odvetvím Únie a overené vyplnené dotazníky od výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

                     (133)

                     Počas posudzovaného obdobia sa zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie zvýšila o 10 %. Vzhľadom na pomalší rast výroby v tomto období klesla produktivita počas tohto obdobia o 6 %.

               4.5.2.5.   Veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu

                     (134)

                     Ako sa uvádza v odôvodnení 87, čínsky predaj na vývoz do Únie nebol považovaný za reprezentatívny z hľadiska ceny a množstva. Preto počas tohto obdobia nemožno potvrdiť existenciu dumpingu na trhu Únie.

                     (135)

                     Výrobnému odvetviu Únie, oslobodenému od tlaku dumpingového dovozu z Číny, sa podarilo zvládnuť ťažkosti spôsobené kolísaním dopytu a zvyšovaním cien valcovaného drôtu, ktorý je hlavnou surovinou PSC. Odvetvie je však stále zraniteľné, ako dokazujú úrovne zisku okolo prahu rentability a veľmi kolísavý dopyt.

               4.5.3.   Mikroekonomické ukazovatele

         4.5.3.1.   Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

                     (136)

                     Priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie účtované neprepojeným zákazníkom v Únii a jednotkové náklady sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                        Tabuľka 8

                        Priemerné predajné ceny v Únii a jednotkové náklady

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Obdobie revízneho prešetrovania

                                 Priemerná jednotková predajná cena v Únii (EUR/t)

                                 639

                                 715

                                 868

                                 752

                                 Index (2016 = 100)

                                 100

                                 112

                                 136

                                 118

                                 Jednotkové výrobné náklady
                                 (EUR/t)

                                 676

                                 746

                                 860

                                 803

                                 Index (2016 = 100)

                                 100

                                 110

                                 127

                                 119

                                    Zdroj: Overené vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

                     (137)

                     Priemerná jednotková predajná cena výrobného odvetvia Únie účtovaná neprepojeným zákazníkom v Únii sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 18 %, pričom v roku 2018 došlo k dočasnému zvýšeniu ceny o 36 % v porovnaní s rokom 2016.

                     (138)

                     Vývoj predajných cien v podstate odrážal rast výrobných nákladov, v prvom rade nákladov na valcovaný drôt, hlavnú surovinu používanú na výrobu PSC drôtov a splietaných laniek. Mierny zvrat v tomto trende v roku 2019 odzrkadľuje cenový tlak vyplývajúci z kombinovaného účinku poklesu spotreby v Únii.

               4.5.3.2.   Náklady práce

                     (139)

                     Priemerné náklady práce sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                        Tabuľka 9

                        Priemerné náklady práce na zamestnanca

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Obdobie revízneho prešetrovania

                                 Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR/zamestnanec)

                                 39 592

                                 40 377

                                 41 721

                                 42 371

                                 Index (2016 = 100)

                                 100

                                 102

                                 105

                                 107

                                    Zdroj: Overené vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

                     (140)

                     Priemerné náklady práce na jedného zamestnanca sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 7 %.

               4.5.3.3.   Zásoby

                     (141)

                     Úroveň zásob sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

                        Tabuľka 10

                        Zásoby

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Obdobie revízneho prešetrovania

                                 Konečný stav zásob (v tonách)

                                 8 871

                                 10 597

                                 9 827

                                 9 096

                                 Index (2016 = 100)

                                 100

                                 119

                                 111

                                 103

                                 Konečný stav zásob ako percentuálny podiel výroby

                                 3,0 %

                                 3,7 %

                                 3,5 %

                                 3,1 %

                                    Zdroj: Overené vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky,

                     (142)

                     Úroveň konečného stavu zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky zostala počas posudzovaného obdobia stabilná, zvýšila sa len mierne o 3 %. V období revízneho prešetrovania predstavovala úroveň zásob približne 3 % ich výroby. Tieto údaje svedčia o veľmi vyváženom pomere medzi predajom a výrobou výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               4.5.3.4.   Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získať kapitál

                     (143)

                     Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                        Tabuľka 11

                        Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Obdobie revízneho prešetrovania

                                 Ziskovosť predaja neprepojeným zákazníkom v Únii (v % obratu z predaja)

                                 2 %

                                 1 %

                                 6 %

                                 –1 %

                                 Peňažný tok (EUR)

                                 8 026 311

                                 2 095 475

                                 14 174 734

                                 6 744 880

                                 Index (2016 = 100)

                                 100

                                 26

                                 177

                                 84

                                 Investície (v EUR)

                                 1 070 047

                                 3 374 137

                                 3 419 199

                                 4 322 493

                                 Index (2016 = 100)

                                 100

                                 315

                                 320

                                 404

                                 Návratnosť investícií

                                 9 %

                                 6 %

                                 37 %

                                 –9 %

                                    Zdroj: Overené vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

                     (144)

                     Komisia stanovila ziskovosť výrobného odvetvia Únie tak, že čistý zisk z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii pred zdanením vyjadrila ako percentuálny podiel obratu z tohto predaja. Ziskovosť bola celkovo nízka, počas posudzovaného obdobia kolísala okolo prahu rentability, výnimkou bol len rok 2018. Konkrétnejšie sa ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas posudzovaného obdobia do roku 2018 zlepšila z 2 % na 6 %, keď sa vysoký dopyt v dôsledku rastu na trhu v odvetví stavebníctva Únie stretol so schopnosťou výrobcov PSC v Únii preniesť zvyšovanie nákladov na valcovaný drôt. V období revízneho prešetrovania klesla ziskovosť mierne pod prah rentability. Záporná ziskovosť a pokles predajných cien v roku 2019 boli dôsledkom nižšieho dopytu, ako sa očakával, a vysokých cien valcovaného drôtu v uvedenom roku.

                     (145)

                     Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobného odvetvia Únie financovať svoje činnosti. Čistý peňažný tok zostal pozitívny počas celého posudzovaného obdobia a v druhej polovici obdobia mal rovnaký trend ako ziskovosť, t. j. po viditeľnom zlepšení v roku 2018 nasledoval v období revízneho prešetrovania pokles o 16 % v porovnaní so začiatkom posudzovaného obdobia.

                     (146)

                     Štvornásobné zvýšenie investícií v posudzovanom období naznačuje pokračujúce úsilie výrobného odvetvia Únie o zvýšenie efektívnosti, prienik na nové trhy a zachovanie konkurencieschopnosti na trhu Únie a aj globálne. Investície sa týkali hlavne modernizácie a výmeny výrobných zariadení a vybavenia.

                     (147)

                     Návratnosť investícií z výroby a predaja podobného výrobku vykazovala rovnaký trend ako ziskovosť, bola v prvých troch rokoch posudzovaného obdobia kladná, v roku 2018 prudko vzrástla a v období revízneho prešetrovania sa zmenila na zápornú (–9 %).

               4.5.4.   Záver o situácii vo výrobnom odvetví Únie

                     (148)

                     Pri prešetrovaní sa ukázalo, že situácia výrobného odvetvia Únie bola na makroúrovni ustálená v súlade s celkovým trendom mierneho zvyšovania spotreby (+ 1 % počas posudzovaného obdobia), ktorý ovplyvnil mierne zvýšenie objemu výroby aj predaja výrobného odvetvia Únie.

                     (149)

                     Z prešetrovania takisto vyplynulo, že situácia výrobného odvetvia na mikroúrovni bola skôr pozitívna, hoci odvetvie je stále zraniteľné. Ziskovosť a peňažný tok mali počas posudzovaného obdobia kladnú hodnotu, jedine ziskovosť bola v období revízneho prešetrovania záporná (ale veľmi blízko k prahu rentability) z dôvodu nižšieho dopytu v odvetví stavebníctva, než bol predpokladaný dopyt. Očakáva sa však, že so zotavením stavebného trhu Únie sa situácia výrobného odvetvia Únie zlepší.

                     (150)

                     Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie tak nebola poznamenaná ujmou a existencia antidumpingových opatrení na dovoz prešetrovaného výrobku z Číny bola hlavou príčinou tejto relatívne priaznivej situácie.

                     (151)

                     Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie neutrpelo počas obdobia revízneho prešetrovania značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

               5.   PRAVDEPODOBNOSŤ OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU UJMY

                     (152)

                     Komisia v odôvodnení 151 dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie neutrpelo počas obdobia revízneho prešetrovania značnú ujmu. Komisia teda ďalej skúmala pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy, ktorú pôvodne spôsoboval dumpingový dovoz z Číny, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení.

                     (153)

                     V snahe o stanovenie pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy, ak by uplynula platnosť opatrení, sa analyzovali tieto prvky: a) výrobná kapacita a voľná kapacita v Číne; b) pravdepodobné cenové úrovne dovozu z Číny v prípade neuplatňovania antidumpingových opatrení a c) atraktívnosť trhu Únie.

               5.1.   Výrobná kapacita a voľná kapacita v Číne

                     (154)

                     Tempo výroby (vyše 233 000 ton) napriek značnej čínskej spotrebe prevýšilo spotrebu na domácom trhu, a tak zvýšilo tlak na vývoz do tretích krajín.

                     (155)

                     Navyše je zrejmá aj nadmerná kapacita Číny – podľa informácií poskytnutých žiadateľom mala Čína v roku 2019 ročný objem výroby približne 3,6 milióna ton PSC drôtov a splietaných laniek a odhadovanú kapacitu od 4,5 do 5,6 milióna ton (47). Nevyužitá voľná výrobná kapacita v Číne (t. j. asi 2 milióny ton) je prinajmenšom trojnásobkom veľkosti trhu Únie.

               5.2.   Pravdepodobné cenové úrovne dovozu z Číny pri neexistencii antidumpingových opatrení a vplyv na výrobné odvetvie Únie

                     (156)

                     V odôvodnení 96 sa dospelo k záveru, že je pravdepodobné, že čínski vyvážajúci výrobcovia by vyvážali do Únie veľké množstvá PSC drôtov a splietaných laniek, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, a že tento dovoz by sa pravdepodobne uskutočňoval za dumpingové ceny.

                     (157)

                     Zdá sa, že uloženie opatrení v roku 2009 odradilo čínskych vývozcov od ďalšieho dumpingu svojho výrobku na trhu Únie vo veľkých objemoch a za nízke ceny. V dôsledku toho sa z Číny do Únie doviezli len nepatrné objemy.

                     (158)

                     Pokiaľ ide o čínske vývozné ceny do hlavných vývozných destinácií (ktorými sú Južná Kórea a Filipíny a ktoré predstavujú približne 40 % spotreby v Únii), podhodnocovali predajné ceny výrobného odvetvia Únie o 20,3 %. Z toho vyplýva, že čínski vývozcovia presmerovali veľkú časť svojho vývozu na iné trhy s oveľa nižšou úrovňou cien, než boli predajné ceny výrobného odvetvia Únie na trhu Únie.

               5.3.   Atraktívnosť trhu Únie

                     (159)

                     Ako sa uvádza v odôvodneniach 97 a 98, trh Únie je atraktívny z hľadiska svojej veľkosti a úrovne cien.

                     (160)

                     Vďaka značnej veľkosti trhu Únie, súčasnej relatívnej sile jej meny a vyšším cenám v Únii v porovnaní s inými veľkými trhmi tretích krajín pre čínskych výrobcov je Únia veľmi atraktívnym trhom. Pravdepodobne veľké rozpätie podhodnotenia vychádzajúce z porovnania vývozných cien čínskeho vývozu do tretích krajín a cien výrobného odvetvia Únie skutočne zvyšuje pre čínskych výrobcov atraktívnosť trhu Únie oproti iným významným vývozným trhom. Ak by sa nechala uplynúť platnosť opatrení, čínski vyvážajúci výrobcovia by mohli vyvážať do Únie za vyššie ceny, ako sú ceny do tretích krajín, pričom by boli ešte stále podhodnotené oproti cenám výrobného odvetvia Únie.

                     (161)

                     Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 95, aj iné veľké trhy, ako USA, Brazília, Kanada a Turecko, majú opatrenia voči dovozu PSC z Číny. Ak by teda uplynula platnosť opatrení Únie, Únia by bola pre čínsky vývoz prirodzene veľmi atraktívnym trhom.

               5.4.   Záver

                     (162)

                     Vzhľadom na zistenia prešetrovania, t. j. odhadovanú čínsku voľnú kapacitu a očakávané cenové úrovne čínskeho vývozu do EÚ, sa dospelo k záveru, že nepredĺženie platnosti opatrení by s najväčšou pravdepodobnosťou viedlo k opätovnému výskytu ujmy a zhoršilo by stále krehkú situáciu výrobného odvetvia Únie v dôsledku pravdepodobného nárastu čínskeho dovozu za dumpingové ceny, ktoré by podhodnocovali predajné ceny výrobného odvetvia Únie.

               6.   ZÁUJEM ÚNIE

                     (163)

                     V súlade s článkom 21 základného nariadenia Komisia skúmala, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení voči Číne bolo v rozpore so záujmom Únie ako celku. Určenie záujmu Únie bolo založené na vyhodnotení všetkých jednotlivých dotknutých záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.

                     (164)

                     V súlade s článkom 21 ods. 2 základného nariadenia dostali všetky zainteresované strany možnosť vyjadriť svoje stanovisko.

                     (165)

                     Na základe toho Komisia preskúmala, či napriek záverom o pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu a opätovného výskytu ujmy existujú presvedčivé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že zachovanie existujúcich opatrení nie je v záujme Únie. Je potrebné pripomenúť, že v rámci pôvodného prešetrovania sa prijatie opatrení nepovažovalo za krok v rozpore so záujmom Únie.

               6.1.   Záujem výrobného odvetvia Únie

                     (166)

                     Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 150, opatrenia umožnili výrobnému odvetviu Únie vytvoriť a udržať si relatívne pozitívnu mikroekonomickú situáciu. Výrobné odvetvie Únie sa zotavuje, prijalo opatrenia na zlepšenie efektívnosti a investovalo v záujme zachovania konkurencieschopnosti. Výrobné odvetvie je však stále zraniteľné, o čom svedčia úrovne zisku okolo prahu rentability v dôsledku obmedzenej schopnosti preniesť ďalej zvyšovanie cien surovín a útlm činnosti v odvetví stavebníctva (v ktorom je dopyt veľmi kolísavý). Ukončenie opatrení by preto pravdepodobne malo za následok opätovnú značnú ujmu spôsobenú nízkymi cenami dumpingového dovozu, ktorý by vstupoval na trh Únie, čo by viedlo k ďalšiemu zhoršeniu krehkej situácie výrobného odvetvia Únie.

                     (167)

                     Ak by sa opatrenia zachovali, očakáva sa, že výrobné odvetvie Únie bude schopné realizovať svoje prevádzkové investície, prípadne zlepšiť svoju ziskovosť a zachovať primeranú zamestnanosť.

                     (168)

                     Pokračovanie opatrení proti Číne by teda bolo pre výrobné odvetvie Únie prínosné.

               6.2.   Záujem dovozcov/obchodníkov

                     (169)

                     Ako sa uvádza v odôvodnení 12, žiadni dovozcovia sa neprihlásili po uverejnení oznámenia o začatí revízneho prešetrovania ani počas prešetrovania (podobná situácia ako pri predchádzajúcom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti). Hoci nemožno vylúčiť, že uloženie opatrení sa negatívne dotklo činnosti dovozcov, dovozcovia nie sú závislí od Číny a môžu odoberať prešetrovaný výrobok z iných dodávateľských krajín, napríklad z Thajska alebo Ruska. Dospelo sa teda k záveru (podobnému ako v predchádzajúcom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti), že z hľadiska dovozcov neexistujú presvedčivé dôvody na nepredĺženie platnosti existujúcich opatrení.

               6.3.   Záujem používateľov

                     (170)

                     Po uverejnení oznámenia o začatí revízneho prešetrovania ani počas prešetrovania sa neprihlásil žiadny používateľ. Nič teda nenasvedčuje tomu, že by závery, ku ktorým sa dospelo pri poslednom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti (48), už neplatili ani že by zachovanie opatrení malo negatívny vplyv na používateľov, ktorý by prevážil nad pozitívnym vplyvom opatrení.

               6.4.   Záver o záujme Únie

                     (171)

                     Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody týkajúce sa záujmu Únie proti predĺženiu platnosti súčasných antidumpingových opatrení na dovoz z Číny.

               7.   ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

                     (172)

                     Z uvedených úvah vyplýva, že na základe článku 11 ods. 2 základného nariadenia by antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz určitých predpínacích a dodatočne napínacích drôtov a splietaných laniek z nelegovanej ocele (PSC drôty a splietané lanká) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike uplatniteľné podľa nariadenia (EÚ) 2015/865 zmeneného nariadením (EÚ) 2019/1382 mali byť zachované.

                     (173)

                     Individuálne sadzby antidumpingového cla pre jednotlivé spoločnosti určené v tomto nariadení sa uplatňujú výlučne na dovoz prešetrovaného výrobku vyrábaného menovite uvedenými právnymi subjektmi. Na dovoz prešetrovaného výrobku vyrobeného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá nie je osobitne uvedená v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s danými osobitne uvedenými subjektmi, sa tieto sadzby nemôžu použiť, a mala by sa naň uplatňovať sadzba cla uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemali by sa naň vzťahovať žiadne individuálne antidumpingové colné sadzby.

                     (174)

                     Ak spoločnosť následne zmení názov svojho subjektu, môže požiadať o uplatňovanie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb. Táto žiadosť sa musí adresovať Komisii (49). Žiadosť musí obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré umožnia preukázať, že uvedenou zmenou nie je dotknuté právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje. Ak zmenou názvu spoločnosti nie je dotknuté jej právo využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje, v Úradnom vestníku Európskej únie sa uverejní nariadenie o zmene názvu.

                     (175)

                     Všetky zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, o ktoré sa opieral zámer odporučiť zachovanie existujúcich opatrení. Po poskytnutí týchto informácií im bola poskytnutá aj lehota na predloženie stanovísk. Boli doručené pripomienky od žiadateľa k rozsahu ochranných opatrení, ktoré sú opísané v odôvodneniach 177 až 178.

                     (176)

                     Podľa článku 109 nariadenia (EÚ) 2018/1046 (50), ak sa má v nadväznosti na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie vrátiť určitá suma, sadzbou úroku, ktorý sa má zaplatiť, by mala byť sadzba, ktorú Európska centrálna banka uplatňuje na svoje hlavné refinančné operácie, uverejnená v sérii C Úradného vestníka Európskej únie v prvý kalendárny deň každého mesiaca.

                     (177)

                     Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/159 (51) Komisia uložila ochranné opatrenie, pokiaľ ide o určité oceľové výrobky, na obdobie troch rokov. Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/1029 (52) bolo uplatňovanie ochranného opatrenia predĺžené do 30. júna 2024. Prešetrovaný výrobok (presnejšie výrobok v súčasnosti patriaci pod číselné znaky KN ex 7217 10 90, ex 7217 20 90) predstavuje jednu z kategórií výrobkov, na ktoré sa vzťahuje ochranné opatrenie. Ak sa teda prekročia colné kvóty stanovené v rámci ochranného opatrenia, bude sa z toho istého dovozu platiť tak clo pri prekročení kvóty, ako aj antidumpingové clo. Keďže takáto kumulácia antidumpingových opatrení a ochranných opatrení môže ovplyvniť obchod viac než je žiaduce, Komisia sa rozhodla zabrániť súbežnému uplatňovaniu antidumpingového cla a cla pri prekročení kvóty na prešetrovaný výrobok, kým je uložené ochranné clo.

                     (178)

                     To znamená, že keď sa clo pri prekročení kvóty uvedené v článku 1 ods. 6 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2019/159 stane uplatniteľným na prešetrovaný výrobok a prekročí úroveň antidumpingových ciel podľa tohto nariadenia, vyberie sa iba clo pri prekročení kvóty uvedené v článku 1 ods. 6 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2019/159. Počas obdobia súbežného uplatňovania ochranných aj antidumpingových ciel sa výber ciel uložených podľa tohto nariadenia pozastavuje. Keď sa clo pri prekročení kvóty uvedené v článku 1 ods. 6 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2019/159 stane uplatniteľným na prešetrovaný výrobok a je pritom stanovené na nižšej úrovni ako úroveň antidumpingových ciel podľa tohto nariadenia, vyberá sa clo pri prekročení kvóty uvedené v článku 1 ods. 6 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2019/159 spolu s rozdielom medzi týmto clom a úrovňou antidumpingových ciel uložených podľa tohto nariadenia. Nevybratá časť sumy antidumpingových ciel sa pozastavuje.

                     (179)

                     Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom 15 ods. 1 základného nariadenia,

               PRIJALA TOTO NARIADENIE:

            Článok 1

               1.   Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz neplátovaných alebo nepokovovaných drôtov z nelegovanej ocele, drôtov z nelegovanej ocele plátovaných alebo pokovovaných zinkom a splietaných laniek z nelegovanej ocele, tiež plátovaných alebo pokovovaných, najviac z 18 drôtov, obsahujúcich 0,6 hmotnostných % alebo viac uhlíka, s maximálnym priečnym rozmerom presahujúcim 3 mm, v súčasnosti patriacich pod číselné znaky KN ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 a ex 7312 10 69 (kódy TARIC 7217109010, 7217209010, 7312106191, 7312106591 a 7312106991) a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. Na galvanizované splietané lanká zo siedmich drôtov (avšak nepokryté žiadnym ďalším materiálom), v ktorých je priemer stredového drôtu rovnaký alebo menej ako o 3 % väčší ako priemer ktoréhokoľvek z ostatných šiestich drôtov, sa konečné antidumpingové clo nevzťahuje.

               2.   Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením výrobkov opísaných v odseku 1, ktoré vyrábajú ďalej uvedené spoločnosti, je takáto:

                           Spoločnosť

                           Doplnkový kód TARIC

                           Antidumpingové clo

                           Kiswire Qingdao, Ltd, Qingdao

                           A899

                           0 %

                           Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, a Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujiang

                           A952

                           31,1 %

                           Všetky ostatné spoločnosti

                           A999

                           46,20 %

               3.   Uplatnenie individuálnej colnej sadzby určenej pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe, colným orgánom členských štátov. Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa sadzba cla uplatniteľná na všetky ostatné spoločnosti.

               4.   S cieľom zabrániť súbežnému uplatňovaniu antidumpingového cla a ochranného opatrenia uloženého vykonávacím nariadením (EÚ) 2019/159, keď sa na prešetrovaný výrobok stane uplatniteľným clo pri prekročení kvóty uvedené v článku 1 ods. 6 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2019/159 a prekročí úroveň antidumpingových ciel podľa tohto nariadenia, vyberá sa iba clo pri prekročení kvóty uvedené v článku 1 ods. 6 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2019/159. Počas obdobia súbežného uplatňovania ochranných aj antidumpingových ciel sa výber ciel uložených podľa tohto nariadenia pozastavuje. Keď sa clo pri prekročení kvóty uvedené v článku 1 ods. 6 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2019/159 stane uplatniteľným na prešetrovaný výrobok a je pritom stanovené na nižšej úrovni ako úroveň antidumpingových ciel podľa tohto nariadenia, vyberá sa clo pri prekročení kvóty uvedené v článku 1 ods. 6 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2019/159 spolu s rozdielom medzi týmto clom a výškou antidumpingových ciel uložených podľa tohto nariadenia. Nevybratá časť sumy antidumpingových ciel sa pozastavuje.

               5.   Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.

            Článok 2
            Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

            Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
            V Bruseli 1. septembra 2021

                  Za Komisiu

                  predsedníčka

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21.

            (2)  Nariadenie Rady (ES) č. 383/2009 z 5. mája 2009, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitých predpínacích a dodatočne napínacích drôtov a splietaných laniek z nelegovanej ocele (PSC drôty a splietané lanká) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 118, 13.5.2009, s. 1).

            (3)  Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 986/2012 z 22. októbra 2012, ktorým sa spresňuje rozsah pôsobnosti konečného antidumpingového cla uloženého nariadením (ES) č. 383/2009 na dovoz určitých PSC drôtov a splietaných laniek s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 297, 26.10.2012, s. 1).

            (4)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/865 zo 4. júna 2015, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých predpínacích a dodatočne napínacích drôtov a splietaných laniek z nelegovanej ocele (PSC drôty a splietané lanká) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 (Ú. v. EÚ L 139, 5.6.2015, s. 12).

            (5)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1382 z 2. septembra 2019, ktorým sa menia určité nariadenia, ktorými sa ukladajú antidumpingové alebo antisubvenčné opatrenia na určité výrobky z ocele, na ktoré sa vzťahujú ochranné opatrenia (Ú. v. EÚ L 227, 3.9.2019, s. 1).

            (6)  Oznámenie o blížiacom sa uplynutí platnosti určitých antidumpingových opatrení (Ú. v. EÚ C 322, 26.9.2019, s. 5).

            (7)  Oznámenie o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz určitých predpínacích a dodatočne napínacích drôtov a splietaných laniek z nelegovanej ocele (PSC drôty a splietané lanká) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ C 185. 4.6.2020, s. 5).

            (8)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2457.

            (9)  Oznámenie o dôsledkoch vypuknutia ochorenia COVID-19 na antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania (Ú. v. EÚ C 86, 16.3.2020, s. 6).

            (10)  Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 986/2012 z 22. októbra 2012, ktorým sa spresňuje rozsah pôsobnosti konečného antidumpingového cla uloženého nariadením (ES) č. 383/2009 na dovoz určitých PSC drôtov a splietaných laniek s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 297, 26.10.2012, s. 1).

            (11)  Pracovný dokument útvarov Komisie Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigation (Výrazné deformácie v hospodárstve Čínskej ľudovej republiky na účely prešetrovaní na ochranu obchodu), 20. decembra 2017, SWD(2017) 483 final/2.

            (12)  https://stats.oecd.org/Index.aspx?DataSetCode=CIF_FOB_ITIC.

            (13)  https://globalfinancials.com/index-admin.html.

            (14)  https://www.globaltradealert.org/.

            (15)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/635 zo 16. apríla 2021, ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých zváraných rúrok a rúr zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom v Bielorusku, Čínskej ľudovej republike a Rusku (Ú. v. EÚ L 132, 19.4.2021, s. 145) a vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2020/508 zo 7. apríla 2020, ktorým sa ukladá predbežné antidumpingové clo na dovoz určitých plechov a zvitkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Indonézii, Čínskej ľudovej republike a na Taiwane (Ú. v. EÚ L 110, 8.4.2020, s. 3).

            (16)  Pozri odôvodnenia 149 a 150 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2021/635 a odôvodnenia 158 a 159 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2020/508.

            (17)  Pozri odôvodnenia 115 až 118 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2021/635 a odôvodnenia 122 až 127 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2020/508.

            (18)  Pozri odôvodnenia 119 až 122 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2021/635 a odôvodnenia 128 až 132 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2020/508: Aj keď právo príslušných štátnych orgánov vymenúvať a odvolávať kľúčových riadiacich pracovníkov v štátom vlastnených podnikoch v súlade s čínskymi právnymi predpismi možno považovať za prostriedok na výkon príslušných vlastníckych práv, bunky Komunistickej strany Číny v podnikoch (a to štátnych, ako aj súkromných) sú ďalším významným kanálom, cez ktorý môže štát zasahovať do obchodných rozhodnutí. Podľa práva obchodných spoločností ČĽR sa má v každej spoločnosti zriadiť podniková organizácia Komunistickej strany Číny (najmenej s troma členmi Komunistickej strany Číny, ako sa uvádza v stanovách tejto strany), pričom daná spoločnosť je povinná zabezpečiť potrebné podmienky na činnosť tejto straníckej organizácie. Táto požiadavka podľa všetkého nebola v minulosti vždy dodržiavaná ani striktne presadzovaná. Prinajmenšom od roku 2016 však Komunistická strana Číny dôraznejšie uplatňuje svoje požiadavky na kontrolu obchodných rozhodnutí v štátom vlastnených podnikoch s tým, že ide o politickú zásadu. Objavujú sa aj informácie, že Komunistická strana Číny vyvíja tlak na súkromné spoločnosti, aby kládli patriotizmus na prvé miesto a dodržiavali stranícku disciplínu. Podľa informácií z roku 2017 pôsobili stranícke bunky v 70 % z približne 1,86 milióna súkromných spoločností, pričom sa vyvíja čoraz väčší tlak na to, aby tieto organizácie Komunistickej strany Číny mali pri obchodných rozhodnutiach spoločností, v ktorých pôsobia, rozhodujúce slovo. Tieto pravidlá sa uplatňujú všeobecne v celom čínskom hospodárstve, vo všetkých jeho odvetviach vrátane výrobcov výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena a dodávateľov ich vstupov.

            (19)  Pozri odôvodnenia 123 až 129 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2021/635 a odôvodnenia 133 až 138 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2020/508.

            (20)  Pozri odôvodnenia 130 až 133 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2021/635 a odôvodnenia 139 až 142 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2020/508.

            (21)  Pozri odôvodnenia 134 a 135 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2021/635 a odôvodnenia 143 a 144 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2020/508.

            (22)  Pozri odôvodnenia 136 až 145 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2021/635 a odôvodnenia 145 až 154 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2020/508.

            (23)  TISCO, profil spoločnosti, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (online stav k 2. marcu 2020).

            (24)  Baowu, profil spoločnosti, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (online stav k 6. máju 2021).

            (25)  Správa – kapitola 14, s. 358: 51 % súkromných spoločností a 49 % štátom vlastnených podnikov z hľadiska produkcie a 44 % štátom vlastnených podnikov a 56 % súkromných spoločností z hľadiska kapacity.

            (26)  K dispozícii na adresách:
         www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (online stav k 6. máju 2021). https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (online stav k 6. máju 2021) a
         www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (online stav k 6. máju 2021).

            (27)  K dispozícii na adresách: http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (online stav k 6. máju 2021) a http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (online stav k 6. máju 2021).

            (28)  Tak to bolo aj v prípade fúzie súkromnej spoločnosti Rizhao so štátom vlastneným podnikom Shandong Iron and Steel v roku 2009. Pozri Beijing steel report (správu o oceliarskom odvetví), s. 58 a v prípade získania väčšinového podielu spoločnosťou China Baowu Steel Group v spoločnosti Magang Steel v júni 2019, pozri https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (online stav k 6. máju 2021).

            (29)  Správa – časť III, kapitola 14, s. 346 a nasl.

            (30)  Úvod k Plánu na prispôsobenie a modernizáciu oceliarskeho priemyslu.

            (31)  Správa – kapitola 14, s. 347.

            (32)  13. päťročný plán hospodárskeho a sociálneho rozvoja Čínskej ľudovej republiky (na roky 2016 – 2020), k dispozícii na adrese
         https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (online stav k 6. máju 2021).

            (33)  Správa – kapitola 14, s. 349.

            (34)  Správa – kapitola 14, s. 352.

            (35)  Katalóg na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu (verzia z roku 2011) (v znení zmien z roku 2013) vydaný nariadením č. 9 Národnej komisie pre rozvoj a reformy z 27. marca 2011, zmenený v súlade s rozhodnutím Národnej komisie pre rozvoj a reformy o zmene príslušných ustanovení Katalógu na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu (verzia z roku 2011), vydaným nariadením č. 21 Národnej komisie pre rozvoj a reformy zo 16. februára 2013.

            (36)  Pozri odôvodnenia 134 a 135 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2021/635 a odôvodnenia 143 a 144 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2020/508.

            (37)  Otvorené dáta Svetovej banky – Vyšší stredný príjem, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (38)  Ak sa prešetrovaný výrobok nevyrába v žiadnej z krajín s podobnou úrovňou rozvoja, môže sa posudzovať výroba výrobku z rovnakej všeobecnej kategórie a/alebo z rovnakého odvetvia, ako je prešetrovaný výrobok.

            (39)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2.

            (40)  Správa o skutočnom týždennom pracovnom čase a priemerných mesačných nákladoch práce podľa hospodárskej činnosti, 2012, 2016 uverejnená na adrese https://data.tuik.gov.tr/Search/Search?text=labour.

            (41)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/755 z 29. apríla 2015 o spoločných pravidlách na dovozy z určitých tretích krajín (Ú. v. EÚ L 123, 19.5.2015, s. 33).

            (42)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/865 zo 4. júna 2015, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých predpínacích a dodatočne napínacích drôtov a splietaných laniek z nelegovanej ocele (PSC drôty a splietané lanká) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 (Ú. v. EÚ L 139, 5.6.2015, s. 12).

            (43)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Construction_production_(volume)_index_overview.

            (44)  Je potrebné poznamenať, že v roku 2020 stavebná činnosť v Únii ďalej klesla o 7,8 % v porovnaní obdobím revízneho prešetrovania a zotavenie odvetvia na úroveň obdobia revízneho prešetrovania sa predpokladá až v roku 2022 (s plánovaným rastom 4,1 % v roku 2021 a 3,4 % v roku 2022) – pozri tlačovú správu z 90. konferencie EUROCONSTRUCT, Mníchov, 24. novembra 2020, k dispozícii na adrese https://euroconstruct.org/jart/prj3/wifo/data/uploads/euroconstruct/press/2020_90 %20-%20EC%20Press%20Release%20Munich.pdf (online stav k 5. februáru 2021).

            (45)  Pozri https://www.cleanenergywire.org/factsheets/german-onshore-wind-power-output-business-and-perspectives.

            (46)  Tlačová správa z 90. konferencie EUROCONSTRUCT, Mníchov, 24. novembra 2020 (pozri https://euroconstruct.org/jart/prj3/wifo/data/uploads/euroconstruct/press/2020_90 %20-%20EC%20Press%20Release%20Munich.pdf online stav k 5. februáru 2021).

            (47)  V súlade s údajmi uvedenými v odôvodnení 46 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2015/865 zo 4. júna 2015, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých predpínacích a dodatočne napínacích drôtov a splietaných laniek z nelegovanej ocele (PSC drôty a splietané lanká) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009, ako aj na základe skutočnosti, že výrobná kapacita rástla v Číne rovnakou rýchlosťou ako výroba.

            (48)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/865 zo 4. júna 2015, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých predpínacích a dodatočne napínacích drôtov a splietaných laniek z nelegovanej ocele (PSC drôty a splietané lanká) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 (Ú. v. EÚ L 139, 5.6.2015, s. 12), odôvodnenia 121 – 123.

            (49)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre obchod, riaditeľstvo H, Rue de la Loi 170, 1040 Brusel, Belgicko.

            (50)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

            (51)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/159 z 31. januára 2019, ktorým sa ukladajú konečné ochranné opatrenia týkajúce sa dovozu určitých výrobkov z ocele (Ú. v. EÚ L 31, 1.2.2019, s. 27).

            (52)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1029 z 24. júna 2021, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/159 s cieľom predĺžiť platnosť ochranného opatrenia týkajúceho sa dovozu určitých výrobkov z ocele (Ú. v. EÚ L 225 I, 25.6.2021, s. 1).

            PRÍLOHA
            Platná obchodná faktúra uvedená v článku 1 ods. 3 musí obsahovať vyhlásenie s podpisom pracovníka spoločnosti a dátumom, v tejto forme:

                        1.

                        Meno a funkcia pracovníka spoločnosti, ktorý obchodnú faktúru vystavil.

                        2.

                        Toto vyhlásenie:
                        „Ja, podpísaný(-á), potvrdzujem, že [objem] PSC drôtov a splietaných laniek predaných na vývoz do Európskej únie, na ktoré sa vzťahuje táto faktúra, vyrobila spoločnosť (názov spoločnosti a jej registrované sídlo) (doplnkový kód TARIC) v (dotknutej krajine). Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“

                  Dátum a podpis