title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 471/2014 z 13. mája 2014, ktorým sa ukladajú konečné vyrovnávacie clá na dovoz solárneho skla z Čínskej ľudovej republiky

text:
               14.5.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 142/23

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 471/2014
   z 13. mája 2014,
   ktorým sa ukladajú konečné vyrovnávacie clá na dovoz solárneho skla z Čínskej ľudovej republiky
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 15,
   keďže:
   A.   POSTUP

   1.   Začatie konania

               (1)

               Európska komisia (ďalej len „Komisia“) informovala 27. apríla 2013 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) o začatí antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu solárneho skla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „Čína“) do Európskej únie (2),

               (2)

               Konanie otvorila Komisia na základe podnetu, ktorý 14. marca 2013 podala spoločnosť EU ProSun Glass (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich viac ako 25 % celkovej výroby solárneho skla v Únii. Podnet obsahoval dôkazy prima facie o subvencovaní solárneho skla a o značnej ujme, ktorá z toho vyplýva, čo Komisia považovala za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.

               (3)

               Pred začatím konania a v súlade s článkom 10 ods. 7 nariadenia (ES) č. 597/2009 (ďalej len „základné nariadenie“) oznámila Komisia vláde Čínskej ľudovej republiky (ďalej len čínska vláda“), že dostala riadne zdokumentovaný podnet, podľa ktorého subvencovaný dovoz solárneho skla s pôvodom v ČĽR údajne spôsoboval výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Komisia prizvala čínsku vládu na konzultácie s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom podnetu a dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu.

               (4)

               Čínska vláda prijala ponuku na konzultácie, ktoré sa následne uskutočnili. Počas konzultácií nebolo možné dospieť k žiadnemu obojstranne prijateľnému riešeniu. Komisia však zohľadnila pripomienky čínskej vlády týkajúce sa schém uvedených v podnete. Po skončení konzultácií zaslala čínska vláda svoje pripomienky.

         2.   Paralelné antidumpingové konanie

               (5)

               Komisia oznámila 28. februára 2013 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (3) začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu solárneho skla s pôvodom v ČĽR do Únie.

               (6)

               Komisia uložila 27. novembra 2013 predbežné antidumpingové clo na dovoz solárneho skla s pôvodom v ČĽR nariadením Komisie (EÚ) č. 1205/2013 (4).

               (7)

               Analýzy ujmy vykonávané počas prebiehajúceho antisubvenčného prešetrovania a súčasne aj antidumpingového prešetrovania vychádzali z rovnakého vymedzenia výrobného odvetvia Únie, rovnakých reprezentatívnych výrobcov z Únie a rovnakého obdobia prešetrovania a viedli k rovnakým záverom, ak nie je uvedené inak. Tento postup sa považoval za primeraný v záujme zracionalizovania analýzy ujmy a dosiahnutia konzistentných zistení v obidvoch konaniach. Z tohto dôvodu sa pripomienky k hľadisku ujmy predložené v ktoromkoľvek z týchto konaní zohľadnili v obidvoch konaniach.

         3.   Strany, ktorých sa konanie týka

               (8)

               Komisia oficiálne oznámila začatie prešetrovania navrhovateľom, ostatným známym výrobcom v Únii, známym vyvážajúcim výrobcom v ČĽR, známym dovozcom, dodávateľom, distribútorom, používateľom a združeniam, o ktorých je známe, že sa ich táto záležitosť týka, a zástupcom ČĽR. V oznámení o začatí konania boli všetky strany, ktorých sa prešetrovanie týka, vyzvané, aby nadviazali kontakt s Komisiou a prihlásili sa.

               (9)

               Zainteresované strany dostali možnosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.

               (10)

               Navrhovateľ, vyvážajúci výrobcovia v ČĽR, dovozcovia a orgány ČĽR predložili svoje stanoviská. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody, na základe ktorých by mali byť vypočuté, boli vypočuté.

         3.1.   Výber vzorky

               (11)

               Komisia v oznámení o začatí konania oznámila, že môže obmedziť počet prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, neprepojených dovozcov a výrobcov v Únii na primeraný počet prostredníctvom výberu vzorky v súlade s článkom 27 základného nariadenia.

         3.2.   Výber vzorky výrobcov z Únie

               (12)

               Komisia vybrala vzorku piatich spoločností z ôsmich výrobcov, ktorí sa prihlásili, na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu predaja podobného výrobku počas obdobia prešetrovania (ďalej len „OP“).

               (13)

               Po overovacích návštevách sa Komisia rozhodla vylúčiť jednu z piatich spoločností zaradených do vzorky, keďže sa zistilo, že spoločnosť nie je reprezentatívna pre výrobné odvetvie Únie, pretože bola jedinou z ôsmich výrobcov, ktorí sa prihlásili, ktorá bola v etape začínajúceho podniku. Komisia z toho dôvodu vnímala riziko, že v prípade jej zahrnutia by ukazovatele ujmy, najmä ziskovosť, nemuseli poskytovať spravodlivé znázornenie situácie výrobného odvetvia Únie.

               (14)

               V dôsledku toho konečná vzorka obsahovala štyroch výrobcov z Únie. Ich výroba predstavovala 79 % predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie počas OP. Vzorka sa teda z hľadiska výrobného odvetvia Únie považovala za reprezentatívnu.

               (15)

               Traja výrobcovia z Únie požiadali podľa článku 29 základného nariadenia, aby bola zachovaná dôvernosť informácií o ich totožnosti. Tvrdili, že zverejnenie ich totožnosti by mohlo viesť k riziku závažných nepriaznivých dôsledkov pre ich obchodnú činnosť. Komisia preskúmala predložené dôvody a akceptovala ich žiadosť. Vzhľadom na obmedzený počet výrobcov v Únii neboli vo všeobecnom informačnom dokumente zverejnené žiadne iné mená, pretože by sa tak umožnila identifikácia spoločností požadujúcich anonymitu.

               (16)

               Totožnosť spoločnosti Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH („GMB/IF“) však už bola známa, keďže spoločnosť verejne vyhlásila, že je jednou zo spoločností, ktoré podporujú podnet. Spoločnosť bola preto vo všeobecnom informačnom dokumente označená názvom.

               (17)

               Navrhovateľ takisto vo verzii pripomienok k zverejneniu sťažnosti, ktorá neobsahovala dôverné informácie, uviedol názvy troch výrobcov z Únie, ktoré skrachovali (Guardian, AGC a Centrosolar Glass) a štvrtú spoločnosť, ktorá významne znížila výrobu (Saint Gobain).

         3.3.   Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR

               (18)

               V oznámení o začatí konania boli požiadaní všetci vyvážajúci výrobcovia v ČĽR, aby sa prihlásili Komisii a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania v uvedenej lehote.

               (19)

               Deväť vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. Spolupracujúce spoločnosti pokrývali takmer 100 % vykázaného vývozu solárneho skla do Únie počas roka 2012.

               (20)

               V súlade s článkom 27 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku štyroch vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu príslušného výrobku, ktorý možno v rámci stanovenej lehoty primerane preskúmať. Vybraná vzorka predstavovala 76 % celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Únie počas obdobia prešetrovania.

               (21)

               Komisia informovala v súlade s článkom 27 ods. 2 základného nariadenia všetky zainteresované strany o vybranej vzorke a boli vyzvané, aby predložili pripomienky. Neboli doručené žiadne pripomienky.

         3.4.   Individuálne preskúmanie

               (22)

               Žiadny vyvážajúci výrobca v ČĽR nepožiadal o individuálne preskúmanie podľa článku 27 ods. 3 základného nariadenia.

         3.5.   Výber vzorky neprepojených dovozcov a používateľov

               (23)

               Štyria neprepojení dovozcovia vyplnili formulár na výber vzorky pripojený k oznámeniu o začatí konania, pričom dvaja dovozcovia a dvanásť používateľov predložilo vyplnený dotazník. Vzhľadom na nízky počet spolupracujúcich dovozcov výber vzorky nebol potrebný.

         4.   Vyplnené dotazníky a overovacie návštevy

               (24)

               Dotazníky boli zaslané čínskej vláde a vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, všetkým dovozcom, ktorí sa prihlásili, a všetkým používateľom, ktorí sa prihlásili. Čínskej vláde bol zaslaný aj dodatok k zaslanému dotazníku a bola požiadaná, aby ho poslala ďalej komerčným bankám v štátnom vlastníctve v ČĽR, ktoré počas obdobia prešetrovania požičali finančné prostriedky spoločnostiam zaradeným do vzorky. Čínska vláda uviedla, že dodatok poslali ďalej príslušným bankám, ale neboli jej doručené žiadne odpovede.

               (25)

               Vyplnené dotazníky odovzdali štyria vyvážajúci čínski výrobcovia, všetci výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, dvaja neprepojení dovozcovia z Únie a dvanásti používatelia.

               (26)

               Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie poskytnuté zainteresovanými stranami, ktoré považovala za potrebné na konečné stanovenie subvencovania, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa uskutočnili v týchto subjektoch:

                           a)

                           Vyvážajúci výrobcovia z ČĽR

                                       —

                                       Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd; Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. (ďalej len „Flat Solar Group“)

                                       —

                                       Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd

                                       —

                                       Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd. (ďalej len „Xinyi PV“)

                           b)

                           Vláda ČĽR

                                       —

                                       ministerstvo obchodu, Peking

                                       —

                                       Čínska banková regulačná komisia, Peking

                           c)

                           Výrobcovia z Únie

                                       —

                                       GMB/IF, Nemecko

                                       —

                                       [dôverné]

                                       —

                                       [dôverné]

                                       —

                                       [dôverné]

                                       —

                                       [dôverné]

                           d)

                           Neprepojení dovozcovia

                                       —

                                       Vetrad NV, Holandsko

                           e)

                           Používatelia

                                       —

                                       Sunerg Solar SRL, Taliansko

                                       —

                                       Viessmann Faulquemont SAS, Francúzsko

               (27)

               Všetkým zainteresovaným stranám bol poslaný informačný dokument, ktorý obsahoval základné skutočnosti a úvahy, na základe ktorých Komisia navrhla uloženie konečných vyrovnávacích ciel na dovoz solárneho skla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. Všetky strany boli informované o lehote, v rámci ktorej mohli predložiť pripomienky k zverejneniu.

               (28)

               Pripomienky predložené zainteresovanými stranami sa zvážili a vo vhodných prípadoch sa aj zohľadnili.

               (29)

               Čínska vláda tvrdila, že tento informačný dokument nespĺňa normy stanovené v článkoch 22.3 a 22.5 dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach, pretože sa v ňom dosť podrobne neuvádzajú zistenia a závery prešetrujúceho orgánu. Čínska vláda však neposkytla žiadny konkrétny príklad tohto údajného nedostatku. Komisia dôkladne preskúmala dokument a domnieva sa, že dokument obsahuje dostatočné informácie na to, aby čínska vláda uplatnila svoje právo na obhajobu.

               (30)

               Určité informácie nemohli byť v zverejnení uvedené, pretože išlo o obchodné dôverné informácie a boli poskytnuté len príslušným vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky. Vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky sa poslalo dôverné osobitné zverejnenie s uvedením výpočtov a informácií o každej schéme a výhode, ktoré sú napadnuté, a poskytlo sa im 25 dní na predloženie pripomienok.

         5.   Obdobie prešetrovania

               (31)

               Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2012 do 31. decembra 2012 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov týkajúcich sa hodnotenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

         B.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

   1.   Príslušný výrobok

               (32)

               Výrobkom, ktorý je predmetom prešetrovania, je solárne sklo skladajúce sa z kaleného sodno-draselného tabuľového skla s obsahom železa menej ako 300 ppm, solárnou priepustnosťou viac ako 88 % (meranou podľa AM1,5 300 – 2 500 nm), odolnosťou voči teplu až do 250 °C (meranou podľa normy EN 12150), odolnosťou voči tepelnému šoku Δ 150 K (meranou podľa normy EN 12150) a mechanickou pevnosťou 90 N/mm2 alebo viac (meranou podľa normy EN 1288-3) (výrobok, ktorý sa bežne označuje ako „solárne sklo“). Výrobok je v súčasnosti zatriedený pod číselný znak KN ex 7007 19 80.

         2.   Podobný výrobok

               (33)

               Z prešetrovania vyplynulo, že príslušný výrobok, výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu ČĽR a výrobok vyrábaný výrobným odvetvím Únie a predávaný v Únii majú podobné základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a použitia. Tieto výrobky sa preto považujú za podobné výrobky v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.

         3.   Rozsah výrobkov

               (34)

               Jeden neprepojený dovozca požadoval vylúčenie záhradníckeho skla na stavbu skleníkov z rozsahu prešetrovania, pričom tvrdil, že takáto stavba si vyžaduje sklené tabule množstva rôznych veľkostí, zatiaľ čo solárne sklo sa vyrába len v určitých pevne stanovených veľkostiach. Tento dovozca poskytol aj osvedčenie preukazujúce, že časť jeho dovozu zahŕňa sklo s obsahom železa vyšším ako 300 ppm. V dôsledku toho uvedený dovoz nepatrí do rozsahu výrobku. Pokiaľ ide o zvyšnú časť jeho dovozu, Komisia sa domnieva, že napriek rozdielu vo veľkosti sa uvedené sklené tabule môžu takisto použiť ako solárne sklo. Dovozcovia by si napríklad mohli objednať väčšie sklené tabule, než potrebujú, a narezať uvedené sklo až v Únii, aby tak obišli clo. Z toho dôvodu je záhradnícke sklo s obsahom železa nižším ako 3 000 ppm súčasťou príslušného výrobku.

               (35)

               Ďalší neprepojený dovozca tvrdil, že nábytkové sklo, ktoré dováža (ktoré sa používa na sklenené poličky, panelové výplne, stolové dosky, posuvné panely dverí, vrchné panelové výrobky atď.) má rovnaké alebo veľmi podobné technické vlastnosti ako solárne sklo, avšak požiadal o jeho vylúčenie z rozsahu prešetrovania, keďže má odlišné konečné použitie.

               (36)

               Na základe poskytnutých dôkazov sa však zdá, že väčšina skla, ktoré dováža neprepojený dovozca, nemá rovnaké všetky technické vlastnosti ako už opísané solárne sklo. Konkrétne šesť druhov dovážaného skla má obsah železa oveľa vyšší ako 300 ppm a jeden druh dovážaného skla má obsah železa nižší ako 300 ppm, ale ich solárna priepustnosť je výrazne nižšia ako minimálnych 88 % potrebných na vymedzenie solárneho skla.

               (37)

               Dovozca tvrdil, že aj keď tieto druhy skla nespĺňajú jednu z technických vlastností solárneho skla, ako je uvedené vyššie, sú v súlade s primárnou klasifikáciou pre solárne sklo, t. j. „kalené sodno-draselné tabuľové sklo“. Komisia sa však domnieva, že len tie druhy skla, ktoré spĺňajú všetky technické vlastnosti solárneho skla, patria do rozsahu prešetrovania. V dôsledku toho žiadne uvedené druhy skla, ktoré dováža tento konkrétny dovozca, nepatria do rozsahu prešetrovania.

               (38)

               Z dôvodov právnej istoty treba objasniť, že akýkoľvek druh záhradníckeho a nábytkárskeho skla, ktorý spĺňa technické vlastnosti stanovené v odôvodnení 30, naďalej patrí do rozsahu príslušného výrobku, pretože sa môže použiť ako solárne sklo.

               (39)

               Po zverejnení rovnaký dovozca tvrdil, že keďže solárne sklo, ktoré sa môže používať aj ako nábytkárske sklo, nebolo vylúčené z rozsahu, výsledkom je administratívna záťaž a oneskorenia pre spoločnosti. Údajne je to spôsobené skutočnosťou, že spoločnosti sú povinné posielať colným orgánom v Únii správy o skúškach vždy, keď colné orgány spochybnia, či je dovážaný tovar predmetom opatrení.

               (40)

               Komisia sa domnieva, že uvedené druhy skla by nemali byť vylúčené z rozsahu prešetrovania, pretože solárne sklo môže prípadne mať záhradnícke a nábytkárske použitie. S cieľom zabezpečiť primeranú ochranu výrobného odvetvia Únie proti škodlivému vplyvu subvencií, ktoré sú napadnuteľné, by sa malo zabrániť medzerám, ktoré umožňujú obchádzanie. Kladný vplyv primeranej ochrany prevažuje nad negatívnym vplyvom ďalšej administratívnej záťaže, ktorú by pravdepodobne utrpel príslušný dovozca.

               (41)

               Ten istý dovozca tiež tvrdil, že plavené sklo by sa malo vylúčiť z rozsahu výrobku, keďže má iný výrobný proces ako valcované sklo, ktoré tento dovozca vníma ako jediný druh solárneho skla. Dovozca uviedol, že sa nábytkárske výrobky z plaveného skla nemôžu použiť ako solárne sklo, a preto by mali byť vylúčené z rozsahu prešetrovania. Plavené sklo však nemôže byť vylúčené z rozsahu prešetrovania, pretože spĺňa všetky uvedené technické vlastnosti. Z dôverných dokumentov poskytnutých zainteresovanými stranami počas prešetrovania vyplynulo, že plavené sklo sa dá použiť ako solárne sklo a vyrába ho výrobné odvetvie Únie, ako aj čínski vývozcovia. Potvrdzujú to aj verejne dostupné informácie na internete (5). Plavené sklo preto naďalej patrí do rozsahu prešetrovania.

         C.   SUBVENCIA

   1.   Úvod

               (42)

               Navrhovateľ tvrdil, že ČĽR dotuje svoje odvetvie solárneho skla. Podnet obsahuje dôkazy prima facie o niekoľkých praktikách subvencovania zahrnutých v právnych predpisoch, ako aj niekoľkých politických a plánovacích dokumentoch, ktoré tvoria základ pre štátnu podporu odvetvia.

               (43)

               Komisia preskúmala a analyzovala dokumenty uvedené v podnete, ako aj v ďalších dokumentoch predložených čínskou vládou a vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky a počas prešetrovania v mnohých z týchto dokumentov zistila, že odvetvie solárneho skla v ČĽR je predmetom preferenčného zaobchádzania v mnohých oblastiach.

               (44)

               Čínska vláda zahrnula vo svojom 12. päťročnom pláne (6) odvetvie solárneho skla medzi „kľúčové“ priemyselné odvetvia. Čínska vláda takisto vydala osobitný koncepčný dokument s názvom 12. päťročný plán pre solárny fotovoltický priemysel, v ktorom sa sklo určuje za pomocný materiál kľúčového zamerania pre fotovoltický priemysel, pre ktorý sa vyžaduje domáca výroba. V pláne sa vyžaduje, aby vláda podporovala rozvoj priemyslu a technologických inovácií a prilákala do priemyslu finančné prostriedky.

               (45)

               Po zverejnení čínska vláda spochybnila citát Komisie týkajúci sa 12. päťročného plánu v súvislosti so solárnym sklom. Toto sa zamietlo, pretože v pláne sa konkrétne uvádza solárne sklo v kapitole 9 stĺpci 6, pokiaľ ide o „Kľúčové oblasti rozvoja výroby“. V 12. päťročnom pláne sa jasne stanovujú priority čínskej vlády na obdobie, na ktoré sa vzťahuje, jednou z uvedených priorít je výroba solárneho skla.

               (46)

               Po zverejnení čínska vláda spochybnila citát Komisie týkajúci sa „12. päťročného plánu pre fotovoltický priemysel“, pričom uviedla, že nesúhlasí so závermi Komisie. Toto spochybnenie však bolo zamietnuté, pretože je v jasnom rozpore s informáciami získanými od iných ministerstiev čínskej vlády. Počas návštevy u čínskej vlády samotné ministerstvo priemyslu a informačných technológií (ďalej len „MPIT“) vysvetlilo, že na solárne sklo sa tento plán vzťahuje a je dôrazne zameraný na zlepšenie kvality, keďže solárne sklo s dobrou kvalitou je veľmi dôležité pre podporu solárneho fotovoltického priemyslu.

               (47)

               Význam inovácie a nových materiálov všeobecne je uvedený v 12. päťročnom programe inovácií priemyselných technológií
                   (7), ktorý má dopĺňať päťročný plán, ako aj Dlhodobý plán rozvoja vedy a techniky
                   (8). Jeho výrazné zameranie na technologické inovácie zahŕňa vývoj nových materiálov. V uvedených súvislostiach sa takisto konkrétne odkazuje na solárne sklo.

               (48)

               Po zverejnení čínska vláda spochybnila závery Komisie s tvrdením, že solárne sklo nebolo uvedené v ani jednom z týchto dokumentov. Komisia konštatuje, že oba tieto dokumenty sú navrhnuté tak, že sa poskytuje osobitná pomoc podnikom s vyspelými technológiami, ako je uvedené v odôvodneniach 401 a 402 vykonávacieho nariadenia Rady (EÚ) č. 1239/2013 (9) (ďalej len „nariadenie o solárnych paneloch“), v prípade ktorého čínska vláda použila rovnaké argumenty. Oboma dokumentmi sa vykonáva 12. päťročný plán a plán pre solárny fotovoltický priemysel a pomáha sa podnikom s vyspelými a novými technológiami, ku ktorým patria mnohí výrobcovia solárneho skla.

               (49)

               V rozhodnutí č. 40 Štátnej rady o uverejnení a vykonávaní dočasných „ustanovení o podpore prispôsobeniu priemyselnej štruktúry“ (ktoré sa spolu s priloženými „dočasnými ustanoveniami o podpore prispôsobeniu priemyselnej štruktúry“ ďalej označuje len ako „rozhodnutie č. 40“) sa uvádza, že čínska vláda bude aktívne podporovať rozvoj nového energetického priemyslu a urýchlenie rozvoja solárnej energie (10); vyzývajú sa všetky finančné inštitúcie, aby poskytli úverovú pomoc podporovaným projektom (kategória, do ktorej patria projekty solárneho skla); a sľubuje sa vykonávanie „ďalších preferenčných politík pre podporované projekty“ (11).

               (50)

               Po zverejnení čínska vláda spochybnila chápanie článku 5 a 17 dočasných ustanovení o podpore prispôsobeniu priemyselnej štruktúry Komisiou. Čínska vláda uviedla, že v článku 5 sa neuvádza solárne sklo. Keďže sa v ňom však uvádza podpora solárnej energie, ktorá si solárne sklo vyžaduje, Komisia sa domnieva, že týmto sa solárne sklo zahŕňa do rámca dočasných ustanovení.

               (51)

               Čínska vláda potom spochybnila chápanie Komisie týkajúce sa článku 17, v ktorom sa síce uvádza, že úverová podpora by sa mala poskytovať len podporovaným odvetviam, nariaďuje sa však, že by sa mala vykonávať „podľa úverových zásad“, a nie na preferenčnom základe.

               (52)

               Pri kontrole spoločností zaradených do vzorky alebo počas návštevy čínskej vlády sa nenašiel dôkaz o tom, že sa toto ustanovenie dodržiavalo. Príslušné banky nespolupracovali pri prešetrovaní, ktorým by sa umožnilo skontrolovať alebo overiť toto ustanovenie. Z prešetrovania v skutočnosti vyplynulo, že určité podniky využívajú politiky preferenčných úverov. Komisia preto odmieta uistenie čínskej vlády o tom, že poskytovanie úverov odvetviu solárneho skla sa vykonávalo „podľa úverových zásad“. Kľúčovým bodom ostáva, že všetky finančné inštitúcie musia poskytovať úvery podporovaným odvetviam, ktoré zahŕňajú výrobu solárneho skla, a že podpora sa de facto poskytuje za preferenčných podmienok.

               (53)

               V roku 2011 vydala Národná komisia pre rozvoj a reformy (ďalej len „NKRR“) odporúčanie určené Štátnej rade, aby zrevidovala program v rozhodnutí č. 40. Štátna rada vydala rozhodnutie č. 9 Štátnej rady o uverejnení a vykonávaní usmerňujúceho katalógu prispôsobenia priemyselnej infraštruktúry (ďalej len „rozhodnutie č. 9“). V tomto dokumente sa čínska vláda a verejné agentúry „aktívne podnecujú“ k tomu, aby „usmerňovali rozvoj príslušných odvetví, optimalizovali modernizáciu priemyselnej štruktúry“. V bode 12 ods. 2 rozhodnutia č. 9 sa konkrétne uvádza podnietenie výroby „ultračíreho plaveného skla pre solárne energetické odvetvie“.

               (54)

               Štátna koncepcia strednodobého a dlhodobého rozvoja vedy a techniky (2006 – 2020), ktorú schválila čínska vláda, sľubuje „dať na prvé miesto financovanie politiky“, „povzbudzovať finančné inštitúcie, aby poskytovali preferenčnú úverovú podporu významným štátnym vedeckým a technickým industrializačným projektom“, „vyzývať finančné inštitúcie, aby zlepšili a posilnili finančné služby pre podniky v oblasti vyspelých technológií“ a „zaviesť preferenčné daňové politiky na podporu rozvoja podnikov pôsobiacich v oblasti vyspelých technológií“.

               (55)

               Výroba solárneho skla patrí do opisu podniku s vyspelými technológiami, čo dokazuje počet výrobcov so štatútom podnikov s vyspelými a novými technológiami a ide o nové odvetvie v Číne aj v Únii. V tejto súvislosti by Komisia takisto uviedla, že jednej zo spoločností zaradených do vzorky, bol poskytnutý osobitný grant od Národnej komisie pre rozvoj a reformy (ďalej len „NKRR“) ako odmena z ich inovácie v oblasti solárneho skla, čím sa jednoznačne prejavuje záujem čínskej vlády o tento sektor vyspelých technológií.

               (56)

               Navrhovateľ tvrdil, že údajné subvencie pozostávajú zo subvenčných schém, ktoré sú uvedené ďalej v oddiele C.2. Po kontrole spoločností zaradených do vzorky v ČĽR a návštevy čínskej vlády Komisia tieto schémy analyzovala v prípade, že spoločnostiam zaradeným do vzorky bola poskytnutá výhoda počas obdobia prešetrovania.

         2.   Iné identifikované subvenčné schémy

               (57)

               Počas kontroly spoločností zaradených do vzorky sa analýzou ich interných záznamov preukázali subvencie od orgánov verejnej správy na provinčnej, mestskej, okresnej alebo regionálnej úrovni. Tieto subvencie neboli konkrétne uvedené v podnete. Na základe informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, nie je jasné, či ide o subvencie ad hoc alebo miestne subvenčné programy. Miestny charakter týchto schém však znamená, že od navrhovateľov nebolo možné odôvodnene očakávať, že budú informovaní o podrobnostiach uvedených dotácií, a preto podnet neobsahuje žiadnu priamu zmienku o týchto subvenciách.

               (58)

               Komisia ponúkla čínskej vláde dodatočné konzultácie, pokiaľ ide o tieto iné dotácie, ktoré sú špecifické pre spoločnosť alebo miesto; ktoré sa zistili v záznamoch spoločností zaradených do vzorky počas overovacích návštev; a ktoré nie sú uvedené v podnete. Tieto konzultácie ponúkla Komisia s cieľom zabezpečiť náležitý postup počas prešetrovania. Čínska vláda odmietla túto ponuku s tvrdením, že táto ponuka by nebola v súlade s dohodou o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach.

               (59)

               Komisia sa domnieva, že tieto iné subvencie úzko súvisia s druhmi údajných opatrení a postupov uvedených v podnete a oznámení o začatí konania. Tieto opatrenia predstavujú rovnaký druh finančného príspevku a výhody, pokiaľ ide o príslušný výrobok, a patria preto do vymedzenia „subvenčnej praktiky alebo praktík, ktoré majú byť predmetom prešetrenia“, ktorých spresnenie v oznámení o začatí konania sa vyžaduje článkom 22.2 bodom iii) dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach. Schémy uvedené v oznámení o začatí konania nie sú úplné, čo vyplýva zo znenia „subvencie pozostávajú okrem iného z …“ v oddiele 3. Komisia preto dospela k záveru, že tieto dodatočné dotácie patria do rozsahu tohto konania.

               (60)

               Po zverejnení čínska vláda spochybnila chápanie Komisie týkajúce sa dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach a uviedla, že podľa jej názoru Komisia nemala právny základ na vyrovnanie konkrétnej subvencie pre jedného vyvážajúceho vývozcu zaradeného do vzorky, aj keď uvedená subvencia bola priamo spojená so subvenčnou praktikou identifikovanou navrhovateľmi. Komisia v uvedenom bode nesúhlasí s výkladom čínskej vlády týkajúcim sa dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach. V prípadoch, v ktorých navrhovatelia identifikovali subvenčnú praktiku a spolu s príkladmi vnútroštátnych schém sa zistili miestne výhody v rámci rovnakej subvenčnej praktiky, sa Komisia domnieva, že má právo vyrovnať akékoľvek zistené výhody. Konkrétne sa to uplatňuje v prípade, že zistené mechanizmy, povaha a účinky výhod sú rovnaké ako v prípade iných schém, ktoré sú už identifikované v podnete a oznámení o začatí konania.

         3.   Odmietnutie spolupráce a využitie dostupných faktov

               (61)

               Komisia informovala 18. decembra 2013 čínsku vládu, že bude brať do úvahy dostupné fakty vzhľadom na chýbajúcu reakciu komerčných bánk v štátnom vlastníctve, ktorým čínska vláda poslala dodatok, ktorý jej bol poskytnutý.

               (62)

               Čínska vláda odpovedala 26. decembra 2013 a nesúhlasila s navrhovaným použitím článku 28 na „banky údajne v štátnom vlastníctve“, ale nespochybnila skutočnosť, že banky nepredložili odpoveď na dotazník. Čínska vláda takisto nespochybnila skutočnosť, že tieto banky sú v štátnom vlastníctve. Komisia preto nemala inú možnosť, len využiť najlepšie dostupné fakty, pokiaľ ide o informácie, ktoré mali poskytnúť komerčné banky v štátnom vlastníctve.

               (63)

               Po zverejnení čínska vláda spochybnila použitie článku 28 na nahradenie informácií, ktoré sa požadovali v dodatku poslanom komerčným bankám v štátnom vlastníctve. Komisia nespochybňuje, že čínska vláda poskytla v tomto prešetrovaní informácie a Komisia ich analyzovala a zohľadnila v potrebných prípadoch. Keďže však čínska vláda ani komerčné banky v štátnom vlastníctve, ani spoločnosti nedokázali poskytnúť informácie, napríklad o úverovej bonite, Komisia musela použiť „dostupné fakty“ podľa článku 28 základného nariadenia.

               (64)

               Pokiaľ ide o iné subvencie, ktoré neboli osobitne uvedené v oznámení o začatí konania odkazom na konkrétny program a zistené počas overovacích návštev vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, Komisia použila všetky dostupné dôkazy na to, aby dospela k záveru. Zistilo sa, že uvedené subvencie patria do druhov opatrení a postupov opísaných v oznámení o začatí konania a Komisia ponúkla čínskej vláde dodatočné konzultácie o týchto subvenciách, pričom táto ponuka nebola prijatá. Komisia sa domnieva, že uvedené subvencie úzko súvisia s druhmi údajných opatrení a postupov uvedených v podnete a oznámení o začatí konania.

               (65)

               Po zverejnení čínska vláda spochybnila závery Komisie, pokiaľ ide o subvencie zistené počas kontroly spoločností zaradených do vzorky a o iné body týkajúce sa schém subvencovania. Komisia by rada objasnila, že v týchto prípadoch neuplatnila článok 28 Ak bola spolupráca dobrá, ale informácie jednoducho nebolo možné poskytnúť – napríklad presný právny základ pre jednorazovú platbu dotácií – dôkazy poskytnuté príslušnou spoločnosťou sa použili na dospenie k záveru týkajúceho sa toho, či išlo o napadnuteľnú subvenciu alebo nie.

               (66)

               Čínska vláda takisto tvrdí, že Komisia neposkytla dosť informácií vo zverejnení, keď použila najlepšie dostupné fakty podľa článku 28 základného nariadenia. Toto tvrdenie v skutočnosti súvisí s použitím záverov predchádzajúcich prešetrovaní, v ktorých bola prešetrovaná rovnaká subvencia. V týchto prípadoch Komisia odkázala na presné odôvodnenia príslušného nariadenia a zhrnula zistené argumenty.

               (67)

               Čínska vláda konštatuje, že sa v informačnom dokumente neopisujú konkrétne jednorazové dotácie zistené v spoločnostiach zaradených do vzorky s vyššou mierou podrobností. Stalo sa tak konkrétne na ochranu obchodných dôverných informácií, ktoré spoločnosti zaradené do vzorky poskytli Komisii a nie je možné žiadne ďalšie zhrnutie, ktoré by neobsahovalo dôverné informácie. Úplné dôverné znenie bolo sprístupnené každému jednotlivému vyvážajúcemu výrobcovi zaradenému do vzorky. V prípade, že vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky poskytol právny základ, táto skutočnosť bola uvedená vo zverejnení pre spoločnosť. V každom prípade platí, že keď sa čínskej vláde ponúkli konzultácie o týchto subvenciách, získala aj príležitosť poskytnúť ďalšie relevantné informácie, čo však neurobila.

         4.   Prešetrované schémy

               (68)

               Komisia zaslala dotazníky čínskej vláde a vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, v ktorých žiadala o informácie o týchto schémach, ktoré údajne zahŕňali poskytovanie dotácií odvetviu solárneho skla:

                           —

                           preferenčné pôžičky výrobnému odvetviu solárneho skla:

                                       —

                                       úverové linky a úvery s nízkym úrokom na politiky udeľované komerčnými bankami v štátnom vlastníctve a verejnými rozvojovými bankami (12)

                                       —

                                       programy subvencovania vývozných úverov

                                       —

                                       vývozné záruky,

                                       —

                                       štátom financované poistenie ekologických technológií („Zelený expres“)

                                       —

                                       finančné výhody z poskytnutia prístupu k offshore holdingovým spoločnostiam

                                       —

                                       splátky úverov vládou

                           —

                           grantové programy:

                                       —

                                       subvencie na programy Famous Brands a China World Top Brands

                                       —

                                       fondy pre vonkajšie rozšírenie priemyslu v provincii Guangdong

                           —

                           poskytovanie tovarov a služieb vládou za cenu nižšiu ako primeranú:

                                       —

                                       poskytovanie antimónu

                                       —

                                       poskytovanie elektrickej energie

                                       —

                                       poskytovanie práv na užívanie pozemkov

                           —

                           programy oslobodenia od priamych daní a ich zníženia:

                                       —

                                       oslobodenia od dane z príjmov alebo jej zníženia v rámci programu prvých dvoch rokov bez daní a potom troch rokov s polovičnou daňou (Two Free/Three Half)

                                       —

                                       zníženia dane z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou podľa geografického umiestnenia

                                       —

                                       miestne oslobodenia od dane z príjmov a jej zníženia pre výrobné podniky so zahraničnou majetkovou účasťou

                                       —

                                       zníženia dane z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou, ktoré nakupujú zariadenia vyrobené v Číne

                                       —

                                       daňová kompenzácia pre výskum a vývoj v podnikoch so zahraničnou majetkovou účasťou

                                       —

                                       preferenčná daň z príjmu právnických osôb pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou uznané ako podniky s vyspelými a novými technológiami

                                       —

                                       zníženia daní pre podniky s vyspelými a novými technológiami, ktoré sú zapojené do určených projektov

                                       —

                                       politika preferenčných daní z príjmov pre podniky pôsobiace v severovýchodnom regióne

                                       —

                                       daňové programy v provincii Guangdong

                                       —

                                       daňové výnimky z vyplácaných dividend medzi podnikmi, ktoré sú kvalifikované ako rezidenčné podniky

                           —

                           programy nepriamych daní a dovozných ciel:

                                       —

                                       oslobodenia od DPH na používanie dovezených zariadení

                                       —

                                       zníženie DPH pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrobených v Číne

                                       —

                                       oslobodenie od DPH a cla na nákupy dlhodobého majetku v rámci programu rozvoja zahraničného obchodu

                           —

                           Iné subvencie a iné subvenčné programy (vrátane programov orgánov verejnej správy na provinčnej, mestskej, okresnej alebo regionálnej úrovni).

         5.   Preferenčné úvery na politiky, iné financovanie, záruky a poistenie

   5.1.   Preferenčné úvery

   a)   Úvod

               (69)

               Komisia zaslala čínskej vláde dodatok, ktorý mal byť odoslaný ďalej komerčným bankám v štátnom vlastníctve, verejným rozvojovým bankám a finančným inštitúciám v súkromnom vlastníctve, ktoré požičiavali finančné prostriedky spoločnostiam zaradeným do vzorky počas obdobia prešetrovania. Čínska vláda informovala Komisiu, že tak urobila, ale nebola jej doručená odpoveď. Ako sa uviedlo, Komisia preto informovala čínsku vládu, že z dôvodu tejto nespolupráce uplatní článok 28 a použije dostupné fakty, aby dospela k svojim záverom v tejto etape.

         b)   Právny základ

               (70)

               Týmito právnymi predpismi sa ustanovujú preferenčné úvery v Číne: zákonom ČĽR o komerčných bankách (ďalej len „zákon o bankovníctve“), všeobecnými pravidlami úverov, ktoré schválila Čínska ľudová banka (ďalej len „ČĽB“) 28. júna 1996 a rozhodnutie č. 40 Štátnej rady, na ktoré sa už odkazovalo.

         c)   Zistenia z prešetrovania

               (71)

               V predchádzajúcich antisubvenčných prešetrovaniach proti ČĽR sa dospelo k záveru, že v systéme bankovníctva v Číne prevažujú banky v štátnom vlastníctve alebo banky, v ktorých má štát kontrolný vlastnícky podiel. Oba druhy sú označované ako komerčné banky v štátnom vlastníctve. Komisia takisto zistila, že komerčné banky v štátnom vlastníctve vykonávajú vládnu právomoc. Komisia nezistila žiadny dôkaz o zmene situácie. Ako sa uvádza v odôvodnení 161 nariadenia o solárnych paneloch, ktoré predstavuje najnovšie prešetrovanie vzťahujúce sa na tento predmet, päť najväčších komerčných bánk v štátnom vlastníctve (Agricultural Bank of China, Čínska banka, China Construction Bank, Bank of Communications a ICBC) predstavuje viac ako 50 % bankového sektora z hľadiska sumy v súvahe.

               (72)

               Na základe použitia dostupných faktov vrátane faktov stanovených v nariadení o solárnych paneloch stále platí záver, že komerčné banky v štátnom vlastníctve sú verejné orgány v zmysle článku 2 písm. b) základného nariadenia, ako sa podrobne uviedlo v odôvodneniach 158 až 168 nariadenia o solárnych paneloch.

               (73)

               Po zverejnení čínska vláda spochybnila tento záver a uviedla, že Komisia neuviedla dôvody, prečo sa domnieva, že komerčné banky v štátnom vlastníctve sú verejnými orgánmi. Komisia odmieta toto tvrdenie, pretože dôvody, pre ktoré sú komerčné banky v štátnom vlastníctve verejnými orgánmi, sú uvedené v odôvodneniach 158 až 168 nariadenia o solárnych paneloch a čínska vláda neposkytla informácie, ktoré by boli v rozpore s uvedenými najlepšími dostupnými faktami. Zhrnutie:

                           a)

                           komerčné banky v štátnom vlastníctve majú najväčší podiel na trhu a sú dominantnými účastníkmi trhu v ČĽR;

                           b)

                           na základe dostupných faktov sú komerčné banky v štátnom vlastníctve kontrolované vládou vo forme vlastníctva a administratívnej kontroly ich obchodného správania vrátane limitov úrokových sadzieb, ktoré môžu ponúkať;

                           c)

                           zákonom o bankovníctve a inými zákonmi a nariadeniami sa od bánk vyžaduje, aby poskytovali úvery podľa potrieb národného hospodárstva, poskytovali úverovú podporu podporovaným projektom a prideľovali prioritu podnikom s vyspelými a novými technológiami.

               (74)

               Závery v týchto odôvodneniach sú nedávne, keďže boli uverejnené až na konci roka 2013, a to s plným vedomím zmeny politiky o minimálnych úrokových sadzbách v Číne v júli 2013.

               (75)

               Komisia sa rovnako ako v predchádzajúcich prešetrovaniach pokúsila overiť úlohu, ktorú plní čínska vláda a konkrétne centrálna banka, Čínska ľudová banka (ďalej len „ČĽB“) na finančných trhoch a v bankovom sektore v súvislosti s pôžičkami pre odvetvie solárneho skla. Zatiaľ čo spolupráca bola zo strany čínskej vlády a ČĽB všeobecne uspokojivá, ČĽB neposkytla úplné znenie „obežníka o otázkach úpravy úrokových sadzieb pre vklady a úvery“ (YinFA (2004) 251), v ktorom sa stanovujú minimálne a maximálne úrokové sadzby pre úvery a vklady. Pre komerčné bankové úvery (pre komerčné banky v štátnom vlastníctve, ako aj komerčné banky v súkromnom vlastníctve) a pre úvery verejných rozvojových bánk sa v obežníku stanovuje len minimálna sadzba. V prípade preferenčných úverov a úverov, pre ktoré čínska vláda vydala osobitné predpisy, sa v obežníku stanovuje, že sa úrokové sadzby nesmú posúvať smerom nahor. V osobitných predpisoch vzťahujúcich sa na uvedené úvery je stanovená presná maximálna sadzba.

               (76)

               Počas overovacej návštevy Komisie ČĽB uviedla, že dokument by sa nemal poskytnúť, keďže nebol verejne dostupný na ich webovej stránke. Hľadaním na internete sa našla kópia obežníka a preklad do angličtiny v súbore dokumentov, ktoré čínska vláda pred niekoľkými rokmi poskytla austrálskym orgánom (13). Keďže priamo od čínskej vlády nebola k dispozícii oficiálna kópia, Komisia považovala túto kópiu za pravdivú a úplnú kópiu príslušného obežníka.

               (77)

               Z obežníka vyplýva, že ČĽB ovplyvňovala nastavenie úrokových sadzieb pre úvery udeľované počas OP zo strany komerčných bánk v štátnom vlastníctve v ČĽR. Čínska vláda vysvetlila, že v júli 2013 ČĽB zrušila minimálnu aj maximálnu úrokovú sadzbu pre poskytované úvery. Táto skutočnosť sa zaznamenala, nastala však po skončení obdobia prešetrovania, preto nemá vplyv na záver uvedený v tomto dokumente. V každom prípade minimálna úroková sadzba, ktorá bola platná v období prešetrovania, nie je jediným argumentom, prečo Komisia považuje komerčné banky v štátnom vlastníctve za verejné orgány. Závery v odôvodneniach 158 až 168 nariadenia o solárnych paneloch sa bez ohľadu na to naďalej uplatňujú.

               (78)

               Po zverejnení čínska vláda predložila niekoľko pripomienok k obežníku „YinFa (2004) 251“ bez vysvetlenia, prečo nebolo Komisii poskytnuté celé znenie obežníka, a bez potvrdenia, či bol text poskytnutý austrálskym orgánom, ktorý Komisia našla, presný. Ako sa predtým zistilo v prešetrovaní solárnych panelov, v obežníku sa jasne stanovujú pokyny ČĽB bankám, pokiaľ ide o poskytovanie úverov. Ako sa uviedlo v predchádzajúcich prešetrovaniach, obsah tohto obežníka je dôležitý v chápaní úlohy, ktorú čínska vláda a ČĽB plnia v smerovaní bánk a poskytovania úverov.

               (79)

               Naďalej platí záver Komisie, ku ktorému sa predtým dospelo v nariadení o solárnych paneloch, konkrétne najprv, že článkom 34 zákona o bankovníctve sa vyžaduje, aby banky v ČĽR vykonávali svoje činnosti v oblasti úverov podľa potrieb národného hospodárstva. Potreby národného hospodárstva sú stanovené v 12. päťročnom pláne.

               (80)

               Po zverejnení čínska vláda spochybnila výklad Komisie týkajúci sa článku 34 zákona o bankovníctve s tvrdením, že „táto veta je nejednoznačná a neposkytuje bankám výslovné usmernenie, aby konali určitým spôsobom. V žiadnom dokumente sa neopisujú potreby národného hospodárstva, či už v 12. päťročnom pláne alebo akomkoľvek inom nariadení/rozhodnutí“.

               (81)

               Toto je odlišné od výkladu čínskej vlády týkajúceho sa článku 34 v prešetrovaní solárnych panelov, v ktorom ho opísala ako „neutrálny“. Komisia nesúhlasí s hodnotením čínskej vlády. Komisia sa domnieva, a čínska vláda nepreukázala niečo iné, že politiky týkajúce sa národného hospodárstva sú stanovené v 12. päťročnom pláne a osobitnom pláne pre fotovoltický priemysel a že finančné inštitúcie sú podnecované, aby poskytovali úvery podporovaným odvetviam, ako je solárne sklo.

               (82)

               Čínska vláda upozornila Komisiu na iné články zákona o bankovníctve, konkrétne články 4, 5 a 7, ktorými sa má zabezpečiť, aby sa úvery poskytovali bez zásahu a po posúdení kreditného rizika. Komisia uznáva, že tieto články existujú, konštatuje však, že čínska vláda, banky a príslušné spoločnosti zaradené do vzorky neboli schopné preukázať, že úvery boli poskytnuté bez zásahu – vzhľadom na preferenčné úvery odvetviu solárneho skla – a s posúdením kreditného rizika – pretože napriek žiadostiam neboli poskytnuté úverové zmluvy alebo posúdenia kreditného rizika vrátane úverových ratingov ako dôkazy alebo sa nezistilo, že boli spojené s akýmkoľvek úverom poskytnutým ktorémukoľvek vyvážajúcemu výrobcovi zaradenému do vzorky.

               (83)

               Po druhé banky sú povinné poskytnúť úverovú podporu podporovaným odvetviam na základe rozhodnutia č. 40 a rozhodnutia č. 9, ktoré majú účinnosť zákona. Čínska vláda počas kontroly ministerstva obchodu potvrdila, že solárne sklo je podporovaným odvetvím. Je to v súlade s katalógom prispôsobenia priemyselnej infraštruktúry z roku 2011, ktorý poskytla čínska vláda vo svojom zodpovedanom dotazníku a v ktorom je solárne sklo zaradené v podporovanej kategórii.

               (84)

               V rozhodnutí č. 40 sa poskytuje usmernenie všetkým finančným inštitúciám vo forme záväzných pokynov o stimulácii a podpore podporovaných odvetví a odvetvie solárneho skla predstavuje podporované odvetvie.

               (85)

               Po zverejnení čínska vláda spochybnila posúdenie vplyvu rozhodnutia č. 40 a pripojených nariadení a rozhodnutia č. 9 Komisiou. Komisia opäť konštatuje, že jej posúdenie rozhodnutia č. 40, ako aj pripojených nariadení je, že sa v nich stanovujú potreby národného hospodárstva. Stanovuje sa v nich stratégia pre vládu a pre finančný sektor a konkrétne priame poskytovanie úverov finančnými inštitúciami podporovaným odvetviam, ako je solárne sklo.

               (86)

               Čínska vláda bola požiadaná, aby objasnila právny status rozhodnutia Štátnej rady, ako je rozhodnutie č. 40, a jej jediná odpoveď bola len taká, že ide o nariadenie vydané Štátnou radou a nie je súčasťou čínskeho práva. Neposkytla však žiadny dôkaz pre uvedený argument. Stanovisko, ktoré zaujala čínska vláda, je v rozpore s verejne dostupnými informáciami, v ktorých sa opisuje Štátna rada ako najvyšší administratívny orgán s právomocou tvorby administratívnych pravidiel. Podľa uvedených zdrojov predstavujú rozhodnutia Štátnej rady právne záväzné pravidlá. (14) Komisia na základe dostupných faktov preto zastáva názor, že rozhodnutie č. 40 a vykonávacie rozhodnutia pripojené k uvedenému rozhodnutiu, ako je rozhodnutie č. 9, predstavujú administratívne nariadenia, a ako také sú súčasťou čínskeho práva.

               (87)

               Komisia preto potvrdzuje analýzu v odôvodnení 191 nariadenia o solárnych paneloch, v ktorom sa dospelo k záveru, že rozhodnutie č. 40 a rozhodnutie č. 9 sú právne záväzné pre ostatné verejné orgány a hospodárske subjekty.

               (88)

               Komisia tiež analyzovala, či sú komerčné banky v súkromnom vlastníctve v Číne poverené čínskou vládou alebo či im čínska vláda nariadila v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia, aby poskytovali preferenčné úvery výrobcom solárneho skla.

               (89)

               Článok 34 zákona o bankovníctve sa takisto vzťahuje na banky v súkromnom vlastníctve v Číne. Čínska vláda a zainteresované strany neposkytli žiadny dôkaz o tom, že záver o právnej situácii, ku ktorému sa dospelo v odôvodnení 174 nariadenia o solárnych paneloch, konkrétne že im čínska vláda dáva pokyny rovnako ako bankám v štátnom vlastníctve, naďalej platí. V článku 34 zákona o bankovníctve sa uvádza, že sa bankám nariaďuje, aby „poskytovali úvery na základe potrieb národného hospodárstva a sociálneho rozvoja a v duchu štátnych priemyselných politík“ (15). Za týchto okolností, ako sa stanovuje v odôvodnení 188 nariadenia o solárnych paneloch, o stratégii poskytovania úverov komerčných bánk v štátnom vlastníctve a bánk v súkromnom vlastníctve, rozhoduje čínska vláda.

               (90)

               Po zverejnení čínska vláda spochybnila záver, že poveruje alebo usmerňuje súkromné banky v ČĽR a spochybnila najmä váhu, ktorú Komisia prikladala článku 34 zákona o bankovníctve s uvedením, že to „čo predstavuje potreby národného hospodárstva má otvorený výklad a zreteľne sa odlišuje v závislosti od osoby/orgánu skúmajúceho ustanovenie“.

               (91)

               Je pozoruhodné, že čínska vláda, keďže nesúhlasila s výkladom Komisie, nepredložila vlastný výklad svojho vlastného zákona.

               (92)

               Je však potrebné, aby Komisia využívala zistenia predchádzajúcich prešetrovaní a fakty dostupné v tomto prípade na opätovné potvrdenie záveru, že potreby národného hospodárstva sú stanovené v plánoch a nariadeniach vydaných čínskou vládou a článkom 34 sa vyžaduje, aby banky poskytovali úvery v súlade s týmito opismi národného hospodárstva, ktoré zahŕňajú podporovanie výroby solárneho skla.

               (93)

               Naďalej preto platí zistenie, že čínska vláda poveruje a usmerňuje súkromné banky, aby poskytovali úvery podporovaným odvetviam v súlade s článkom 34 zákona o bankovníctve.

               (94)

               V prípade úverov, ktoré v ČĽR poskytujú komerčné banky v štátnom vlastníctve, Komisia preto dospela k záveru, že výrobcom solárneho skla sa poskytuje finančný príspevok vo forme priameho prevodu štátnych finančných prostriedkov, ako sa stanovuje v článku 3 ods. 1 písm. a) bode i) základného nariadenia.

               (95)

               Z toho istého dôkazu takisto vyplýva, že komerčné banky v štátnom vlastníctve (ako aj banky v súkromnom vlastníctve) sú vládou poverené, resp. vládou riadené, a to teda znamená, že existuje finančná pomoc v zmysle článku 3 ods. 1) písm. a) bodu iv) základného nariadenia.

               (96)

               Pokiaľ ide o špecifickosť, Komisia konštatuje, že čínska vláda riadi poskytovanie preferenčných úverov pre obmedzený počet odvetví a odvetvie solárneho skla, ako súčasť fotovoltického priemyslu, je jedným z nich, ako sa podrobne uvádza v odôvodnení 172 nariadenia o solárnych paneloch. Čínska vláda zahrnula vo svojom 12. päťročnom pláne odvetvie solárneho skla medzi „kľúčové“ priemyselné odvetvia. V rozhodnutí č. 40 sa uvádza, že čínska vláda bude aktívne podporovať rozvoj nového energetického odvetvia a urýchlenie rozvoja slnečnej energie. Všetky finančné inštitúcie majú pokyny, aby poskytovali úverovú podporu len podporovaným projektom, do kategórie ktorých patria projekty v oblasti solárneho skla. V uvedenom rozhodnutí sa takisto sľubuje vykonávanie „ďalších preferenčných politík pre podporované projekty“.

               (97)

               Po zverejnení čínska vláda namietala proti zisteniu špecifickosti a najmä chápaniu 12. päťročného plánu Komisiou s uvedením, že „nemá právnu hodnotu, pretože nie je záväzným dokumentom“. Komisia nesúhlasí s týmto vyhlásením a konštatuje, že čínska vláda predložila rovnaké tvrdenia v predchádzajúcich prešetrovaniach, ktoré takisto neboli akceptované. V 12. päťročnom pláne sa uvádza, že tento plán „prerokoval a schválil národný ľudový kongres a má právny účinok“.

               (98)

               Komisia preto dospela k záveru, že subvencie vo forme poskytovania preferenčných úverov nie sú všeobecne dostupné, a preto sú špecifické v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia.

               (99)

               Výhoda existuje v rozsahu, že vládne úvery alebo úvery od súkromných orgánov poverených alebo riadených vládou sa poskytujú za výhodnejších podmienok, než by príjemca mohol skutočne na trhu získať.

               (100)

               Komisia sa rovnako ako v predchádzajúcich prešetrovaniach snažila overiť hodnotenia kreditného rizika vykonané bankami, ktoré poskytli finančné prostriedky spoločnostiam zaradeným do vzorky počas OP. Spoločnosti neposkytli žiadne dôkazy o svojom úverovom ratingu a banky nespolupracovali pri prešetrovaní. Komisia preto nemohla získať žiadny dôkaz o tom, že úvery spoločnostiam v oblasti solárneho skla boli založené na posúdení rizík a úroková sadzba stanovená na základe takého posúdenia.

               (101)

               Bez akýchkoľvek informácií poskytnutých čínskou vládou, vyvážajúcimi výrobcami alebo bankami sa Komisia opierala o dostupné fakty, aby určila, či poskytovanie preferenčných úverov v ČĽR v skutočnosti predstavovalo výhodu pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, ktorí mali úvery od bánk v ČĽR.

               (102)

               Komisia rovnako ako v prešetrovaní solárnych panelov začala oficiálne uverejnenými úrokovými sadzbami centrálnej banky od ČĽB na účely úverov v čínskom Renminbi juane (ďalej len „CNY“). Priemerná úroková sadzba dosahovala počas obdobia prešetrovania 6,26 %.

               (103)

               Komisia potom upravila úrokovú sadzbu ČĽB, aby sa zohľadnilo kreditné riziko príslušných spoločností. Komisii však neboli poskytnuté žiadne nezávislé úverové ratingy alebo podobné informácie, ktoré by jej umožnili vypočítať úverový rating. V každom prípade Komisia v predchádzajúcich prešetrovaniach stanovila, že úverové ratingy čínskych firiem sú skreslené vládnou podporou a že neexistujú dôkazy o významnom posúdení rizika príjemcov úverov. Komisia preto využila rovnakú metodiku ako v prešetrovaní solárnych panelov a považovala všetky príslušné spoločnosti za spoločnosti s ratingom neinvestičného stupňa BB podľa vymedzenia ratingovej spoločnosti Bloomberg.

               (104)

               Prirážka na dlhopisy emitované spoločnosťami s ratingom BB v porovnaní s dlhopismi vydanými spoločnosťami s ratingom AAA (ktorý má ČĽR na svoje dlhopisy), ako je zaznamenaná spoločnosťou Bloomberg, bola potom pripočítaná k priemernej úrokovej sadzbe ČĽB počas OP. Výsledkom bola referenčná úroková sadzba pre OP pre úvery poskytnuté spoločnostiam zaradeným do vzorky v CNY vo výške 10,37 %.

               (105)

               Porovnaním tejto referenčnej úrokovej sadzby so skutočnou úrokovou sadzbou účtovanou počas OP príslušným spoločnostiam Komisia dospela k záveru, že odvetviu solárneho skla sa udeľujú úvery za podmienok, ktoré sú priaznivejšie ako trhové podmienky.

               (106)

               Po zverejnení čínska vláda spochybnila výber referenčnej hodnoty a závery Komisie, ktoré Komisia vyvodila z porovnania medzi referenčnou hodnotou a skutočným uhradeným úrokom.

               (107)

               Z porovnania medzi referenčnou hodnotou a skutočne uhradeným úrokom jednoznačne vyplýva, že vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky, ktorí si požičiavali od čínskych bánk v CNY, platili nižšie než komerčné úrokové sadzby pre spoločnosti v ich finančnej situácii.

               (108)

               Po druhé, Komisia naozaj bola informovaná o tom, že ČĽB v júli 2013 zvýšila minimálnu sadzbu pre poskytované úvery a uviedla to v informačnom dokumente. Nemení sa tým však záver, že čínska vláda zasahuje do úverového správania bánk v Číne, najmä uplatňovaním rozhodnutia č. 40 a priložených nariadení a ustanoveniami článku 34 zákona o bankovníctve.

               (109)

               Po tretie, Komisia vypočítala referenčnú hodnotu len pre úvery poskytnuté v CNY, keďže vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky nemali od čínskych bánk úvery v EUR alebo USD.

               (110)

               Nakoniec čínska vláda žiadala o ďalšie informácie o tom, prečo Komisia uvažovala tak, že vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky by mali úverový rating BB. Dôvodom zvolenia úverového ratingu BB bolo, že Komisii nebol poskytnutý dôkaz o tom, že by sa v prípade akéhokoľvek vyvážajúceho výrobcu zaradeného do vzorky vypočítal úverový rating z dôvodu nespolupráce príslušných bánk. Úverový rating BB preto nie je záporným zásahom a v skutočnosti je v prospech príslušných spoločností zaradených do vzorky, pretože ide o najlepší neinvestičný stupeň na finančných trhoch.

               (111)

               Podľa podmienok článku 28 bola Komisia povinná použiť najlepšie dostupné fakty, ktoré boli čerpané zo záverov nariadenia o solárnych paneloch, v ktorom sa použil úverový rating BB pre spoločnosti zaradené do vzorky v rámci neho. Považovalo sa to za primerané v tomto prípade a po zverejnení neboli poskytnuté žiadne dôkazy o tom, že spoločnosti zaradené do vzorky dostali od príslušných bánk odlišný úverový rating.

         d)   Záver

               (112)

               Na základe zistení prešetrovania Komisia dospela k záveru, že odvetvie solárneho skla v Číne malo výhodu z preferenčných úverov počas OP od bánk v štátnom vlastníctve, ako aj od súkromných bánk. Financovanie odvetvia solárneho skla predstavuje subvenciu v zmysle základného nariadenia, pretože dochádza k

                           a)

                           štátnemu finančnému príspevku, ako sa stanovuje v článku 3 ods. 1 písm. a) bode i);

                           b)

                           povereniu a riadeniu vládou, ako sa stanovuje v článku 3 ods. 1 písm. a) bode iv) a

                           c)

                           týmto sa priznáva výhoda, ako sa vyžaduje článkom 3 ods. 2.

               (113)

               Vzhľadom na existenciu finančnej pomoci, výhodu poskytovanú vyvážajúcim výrobcom a špecifickosť by sa táto subvencia mala považovať za napadnuteľnú.

               (114)

               Po zverejnení čínska vláda spochybnila používanie zistení z predchádzajúcich prešetrovaní na dospenie k záverom o subvencovaní v tomto prípade a konkrétne tvrdila, že sa Komisia nadmerne opierala o zistenia nariadenia o solárnych paneloch.

               (115)

               Toto tvrdenie bolo zamietnuté. Ako sa už uviedlo, vzhľadom na nespoluprácu bánk v ČĽR bola Komisia nútená použiť ustanovenia článku 28 a najlepšie dostupné fakty. Prešetrovanie solárnych panelov je najnovšie a obsahuje najaktuálnejšie zistenia o subvencovaní v Číne. Solárne panely nie sú rovnaký výrobok ako solárne sklo, oba výrobky sú však v rovnakom sektore novej energetiky a vzťahujú sa na ne rovnaké vládne plánovacie dokumenty. Vzhľadom na existenciu iných informácií je preto používanie zistení z prešetrovania solárnych panelov ako „najlepších dostupných faktov“ primerané. Čínska vláda takisto tvrdila, že v čase od prešetrovania solárnych panelov do tohto prešetrovania sa udiali významné zmeny, najmä zvýšenie minimálnych úrokových sadzieb ČĽB v júli 2013. Toto tvrdenie bolo zamietnuté, pretože v záveroch z prešetrovania solárnych panelov sa odkazuje na uvedené obdobie prešetrovania, presne ako sa toto prešetrovanie týka svojho vlastného obdobia prešetrovania. V oboch prípadoch sa zvýšenie minimálnej sadzby uskutočnilo po skončení oboch období prešetrovania, a preto sa ním neovplyvňuje použitie článku 28 a zistení prešetrovania solárnych panelov ako najlepších dostupných faktov.

               (116)

               Všetky spoločnosti zaradené do vzorky okrem jednej získali úvery od komerčných bánk v štátnom vlastníctve a súkromných bánk. Jedna spoločnosť bola financovaná výhradne svojou offshore materskou spoločnosťou a nebol jej poskytnutý žiadny úver bankami so sídlom v ČĽR.

               (117)

               Po zverejnení jedna spoločnosť zaradená do vzorky spochybnila záver Komisie a uviedla, že Komisia nepožiadala spoločnosť, aby poskytla svoj nezávislý úverový rating. Komisia však spoločnosť požiadala, aby poskytla všetky informácie týkajúce sa úverov, ktoré jej boli poskytnuté, ale spoločnosť neposkytla nezávislý úverový rating. Ak spoločnosť tieto informácie mala, potom ich vzhľadom na tvrdenia v podnete a informáciách požadovaných v dotazníku mala poskytnúť. A s osobitným zreteľom na informácie v informačnom dokumente, ak mala nezávislý úverový rating, mala ho ihneď poskytnúť. Tento argument sa preto zamieta.

         e)   Výpočet výšky subvencie

               (118)

               V článku 6 písm. b) základného nariadenia sa stanovuje, že výhoda preferenčných úverov by sa mala vypočítať ako rozdiel medzi sumou uhradeného úroku a sumou, ktorá by sa uhradila za porovnateľný komerčný úver, ktorý by firma získala na trhu. Ako sa uviedlo, Komisia stanovila trhovú referenčnú hodnotu pre porovnateľné komerčné úvery bez toho, aby mala užitočné posúdenie rizík.

               (119)

               Výhoda sa vypočítala pre OP ako rozdiel medzi skutočne uhradenými úrokmi počas OP a úrokom, ktorý by sa uhradil s použitím referenčnej hodnoty.

               (120)

               Subvenčné rozpätia vypočítané za vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sú na základe tejto metodiky:

                           Preferenčné úvery

                           Názov spoločnosti

                           Subvenčné rozpätie

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           0 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           6,2 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           2,5 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           4,8 %

         5.2.   Iné schémy poskytovania preferenčných úverov

               (121)

               Vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky neboli poskytnuté žiadne výhody v rámci programov subvencovania vývozných úverov, úverových liniek, vývozných záruk, programu „Zelený expres“ alebo výhody prostredníctvom prístupu k offshore holdingovým spoločnostiam počas OP.

         6.   Grantové programy

               (122)

               Spoločnostiam zaradeným do vzorky neboli poskytnuté výhody z programov Famous Brands alebo China World Top Brands počas OP.

         6.1.   Špecifické grantové programy a granty

   a)   Úvod

               (123)

               Spoločnostiam zaradeným do vzorky boli poskytnuté významné jednorazové granty od rôznych orgánov verejnej správy na mnohých úrovniach verejnej správy, čoho výsledkom bolo poskytnutie výhody počas OP. Tieto výhody boli zistené počas overovania príslušných spoločností a neboli uvedené v zodpovedaných dotazníkoch príslušných spoločností, ani v zodpovedanom dotazníku čínskej vlády, ako sa požadovalo. Podľa navrhovateľa údajne boli poskytnuté výrobcom solárneho skla jednorazové granty od orgánov provinčnej a miestnej verejnej správy a priznala sa nimi výhoda, pretože finančné prostriedky boli prijaté bez primeranej kompenzácie (16). V oznámení o začatí konania sa takisto stanovuje, že „grantové programy“ predstavujú praktiku subvencovania používanú na podporu odvetvia solárneho skla.

         b)   Právny základ

               (124)

               Tieto granty poskytli spoločnostiam orgány verejnej správy na vnútroštátnej, provinčnej, mestskej, okresnej alebo regionálnej úrovni a všetky sa javili ako špecifické pre príslušné spoločnosti alebo špecifické z hľadiska miesta alebo druhu odvetvia. Úroveň právnych podrobností týkajúcich sa presného zákona, na základe ktorého boli tieto výhody udelené, ak pre ne vôbec existoval právny základ, nebola zvyčajne poskytnutá, aj keď Komisii bola často, ale nie vždy, poskytnutá kópia dokumentu vydaného orgánom verejnej správy, ktorý bol sprievodným dokumentom grantu finančných prostriedkov.

         c)   Zistenia z prešetrovania

               (125)

               Jednej spoločnosti zaradenej do vzorky boli počas OP poskytnuté granty zo zóny hospodárskeho rozvoja, v ktorej sa nachádza. Tieto granty vypočítala zóna hospodárskeho rozvoja na 20 % akýchkoľvek daní, ktoré uhradila spoločnosť miestnym daňovým orgánom, a vzťahovali sa okrem iného na daň z príjmu právnických osôb, daň z užívania pozemkov a daň z dividendových príjmov.

               (126)

               Ďalšej spoločnosti zaradenej do vzorky bol poskytnutý veľký grant v OP od verejného orgánu miestnej správy na krytie poplatkov potrebných na pripojenie spoločnosti k dodávke elektrickej energie, ktoré by si inak hradila sama. Bol poskytnutý spoločnosti „na podporu veľkých spoločností so sídlom v regióne“.

               (127)

               Ďalšej spoločnosti zaradenej do vzorky bol poskytnutý priamy grant vo výške 25 miliónov CNY z fondu Národnej komisie pre rozvoj a reformy (ďalej len „NKRR“) pre prispôsobenie priemyslu na výrobu vyspelého technického solárneho skla. Tento priamy grant od štátu bol poskytnutý v roku 2006 a spoločnosť rozdelila po 10 % grantu na ďalších 10 rokov. Počas OP bolo ako výhoda preto prijatých 2,5 milióna CNY.

               (128)

               Rovnaká spoločnosť si na svoje účty za rok 2012 takisto pripísala ďalšie granty od miestneho daňového úradu a iných verejných orgánov miestnej správy. Spoločnosť uviedla, že väčšina týchto grantov v skutočnosti nepredstavovala priame prevody prostriedkov od týchto orgánov spoločnosti, ale vrátenia súm, ktoré predtým spoločnosť uhradila verejnému orgánu. Keďže nebolo možné zabezpečiť uspokojivý dôkaz, Komisia nemôže toto vysvetlenie akceptovať.

               (129)

               Ďalšej spoločnosti zaradenej do vzorky bol poskytnutý priamy grant vo výške 15 miliónov CNY pred OP od verejného orgánu miestnej správy a spoločnosť rozdelila po 10 % grantu na ďalších 10 rokov. Grant bol uhradený spoločnosti na rozvoj fotovoltického priemyslu (ktorý zahŕňa sektor solárneho skla), zrýchlenú výstavbu pokročilej výrobnej základne v miestnej priemyselnej zóne a bezproblémovú realizáciu veľkých projektov.

               (130)

               Rovnaká spoločnosť takisto dostala niekoľko ďalších grantov pred OP a pridelila podiel grantu do OP. Spoločnosť však neposkytla podrobnosti o povahe týchto grantov a bez uvedených informácií boli použité dostupné fakty na účel vypracovania záveru. Na základe toho, že neboli k dispozícii iné dostupné fakty, Komisia dospela k záveru, že tieto granty sú špecifické pre túto spoločnosť; a že výška grantu prideleného na OP by sa mala považovať za výhodu.

         d)   Záver

               (131)

               Čínska vláda bola vyzvaná, aby poskytla ďalšie informácie a viedla konzultácie o týchto grantoch, ale odmietla to. Na základe dôkazov zhromaždených v súvislosti s poskytnutím týchto grantov spoločnostiam zaradeným do vzorky a bez akýchkoľvek ďalších informácií Komisia považovala tieto granty za subvenciu podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a ods. 2 základného nariadenia ako prevod prostriedkov od čínskej vlády vo forme grantov pre výrobcov príslušného výrobku, čím sa poskytla výhoda.

               (132)

               Tieto granty sú takisto špecifické v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) a článku 4 ods. 3 základného nariadenia, keďže sa javia ako obmedzené na určité spoločnosti alebo konkrétne projekty v konkrétnych regiónoch, udelené na splnenie jednorazových požiadaviek spoločností zaradených do vzorky. Tieto granty nespĺňajú požiadavky článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia, na základe ktorých by sa nepovažovali za špecifické, vzhľadom na to, že kritériá oprávnenosti a skutočné kritériá výberu spoločností, pokiaľ ide o ich oprávnenosť, nie sú transparentné, nie sú objektívne a neuplatňujú sa automaticky. Ďalej, neexistujú dôkazy o tom, že granty patria k rámcovému programu subvencovania.

               (133)

               Po zverejnení čínska vláda spochybnila právomoc Komisie prešetrovať tieto granty a analýzu Komisie týkajúcu sa čiastkových informácií, ktoré mala k dispozícii. Komisia však dôkladne analyzovala obchodné dôverné informácie sprístupnené príslušnými spoločnosťami a v prípade dôkazu o špecifickosti výhody, ako aj grantu, bol grant vyrovnaný.

               (134)

               Vo všetkých prípadoch spoločnosti poskytli informácie o výške grantu a od koho bol grant poskytnutý, aj keď v určitých prípadoch spoločnosť nemala žiadny doklad na preukázanie právneho základu, podľa ktorého poskytovateľ grantu grant udelil. Príslušné spoločnosti takisto väčšinou účtovali tieto príjmy v okruhu „príjmy zo subvencií“ vo svojom účtovníctve a mali vykonaný nezávislý audit týchto účtov. Vnímalo sa to ako pozitívny dôkaz o subvencii, ktorou sa priznala napadnuteľná výhoda.

               (135)

               Jedna spoločnosť zaradená do vzorky takisto namietala proti právomoci Komisie vyšetrovať a vyrovnávať tieto granty špecifické pre spoločnosť z rovnakých dôvodov. Z rovnakých dôvodov Komisia zamieta jej argument a znovu uvádza svoje stanovisko, že má právomoc prešetrovať tieto granty a v prípade potreby ich vyrovnať.

         e)   Výpočet výšky subvencie

               (136)

               V ďalej uvedenej tabuľke je znázornený výpočet výhody za vyššie uvedené granty, pričom výhoda sa vníma ako suma prijatá v období prešetrovania alebo vyhradená na obdobie prešetrovania v prípade, že sumu príslušná spoločnosť odpisovala.

                           Ostatné grantové programy

                           Názov spoločnosti

                           Subvenčné rozpätie

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           1,1 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           2,9 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           1,1 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           3,0 %

         7.   Programy oslobodenia od priamych daní a ich zníženia

   7.1.   Program „dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň“ pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou

   a)   Úvod

               (137)

               Programom „dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň“ sa podniky so zahraničnou majetkovou účasťou oprávňujú na to, aby neplatili žiadnu daň z príjmu právnickej osoby prvé dva roky a aby počas ďalších troch rokov platili len 12,5 % namiesto 25 %.

         b)   Právny základ

               (138)

               Právnym základom tohto programu je článok 8 zákona Čínskej ľudovej Republiky o dani z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou a zahraničné podniky (ďalej len „zákon o dani pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou“) a článok 72 vykonávacích predpisov k zákonu Čínskej ľudovej republiky o dani z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou a zahraničné podniky. Podľa čínskej vlády bol tento program ukončený podľa článku 57 zákona o dani z príjmov podnikov z roku 2008 s postupným ukončovaním týchto výhod do konca roka 2012. Zo zákona teda jasne vyplýva, že v daňovom roku 2012 existovala výhoda podľa tejto schémy.

         c)   Zistenia z prešetrovania

               (139)

               Schémou „dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň“ sa priznali výhody spoločnostiam počas rozpočtového roka 2012, po ktorom bola podľa čínskej vlády schéma zrušená.

               (140)

               Jedna zo spoločností zaradených do vzorky bola podnikom v zahraničnom vlastníctve, ktorý využil túto daňovú schému počas OP. Získala sadzbu dane z príjmov právnických osôb 12,5 % namiesto plnej sadzby 25 %, ktorá bola uvedená na jej daňovom priznaní k dani z príjmov právnických osôb za rok 2012 a v jej ročnej účtovnej závierke.

               (141)

               Komisia poskytla informácie o týchto zisteniach zainteresovaným stranám a boli jej doručené pripomienky od čínskej vlády s uvedením, že podľa oznámenia o zmene (17) sa všetky výhody v rámci tejto schémy skončia v roku 2012. Čínska vláda uviedla, že ak by sa preto mali uložiť vyrovnávacie clá, nemohli by sa uložiť žiadne clá, pokiaľ ide o výhodu poskytnutú počas OP v rámci tejto schémy jednej spoločnosti zaradenej do vzorky. Tento argument sa prijíma, pretože v prípade tejto spoločnosti zaradenej do vzorky, za osobitných okolností tohto prípadu, Komisia nemá dôkaz o pokračovaní výhody.

         d)   Záver

               (142)

               Aj keď schéma „dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň“ bola v predchádzajúcich nariadeniach vyrovnaná, v prípade tejto jednej spoločnosti zaradenej do vzorky Komisia neuloží clo na vyrovnanie výhody zistenej počas OP, pretože Komisia nemá dôkaz, že v prípade tejto jednej spoločnosti zaradenej do vzorky by bola účinná schéma alebo akýkoľvek jej variant k dátumu uloženia ciel.

         7.2.   Podniky s vyspelými a novými technológiami

   a)   Úvod

               (143)

               Tento program umožňuje spoločnostiam, ktoré vedia preukázať, že spĺňajú určitý súbor kritérií, aby boli uznané za „podnik s vyspelými a novými technológiami“, aby im bolo poskytnuté zníženie ich dane z príjmu právnických osôb na 15 % v porovnaní so štandardnou sadzbou 25 %.

         b)   Právny základ

               (144)

               Právnym základom tohto programu je článok 28 ods. 2 zákona o dani z príjmov podnikov z roku 2008 spolu s „administratívnymi opatreniami na určenie podnikov s vyspelými a novými technológiami“ (Guo Ke Fa Huo [2008] č.172); a článok 93 vykonávacieho nariadenia k zákonu o dani z príjmov podnikov spolu s oznámením štátnej daňovej správy o otázkach týkajúcich sa platby dane z príjmov podnikov s vyspelými a novými technológiami (Guo Shui Han [2008] č. 985).

         c)   Zistenia z prešetrovania

               (145)

               Táto schéma sa vzťahuje na podniky s vyspelými a novými technológiami, ktoré boli ako také uznané čínskou vládou. Na to, aby boli podniky oprávnené na túto schému, musia vlastniť základné nezávislé práva duševného vlastníctva a spĺňať nasledujúce požiadavky, ktoré sú stanovené v právnom základe a zhrnuté takto:

                           a)

                           ich výroba musí patriť medzi výrobky „odvetví vyspelých technológií s kľúčovou štátnou pomocou“;

                           b)

                           ich celkové výdavky na výskum a vývoj musia predstavovať 3 – 6 % ich celkových tržieb z predaja;

                           c)

                           ich príjmy z výrobkov vyspelých a nových technológií musia tvoriť viac ako 60 % ich celkových tržieb z predaja;

                           d)

                           počet pracovníkov v oblasti výskumu a vývoja musí tvoriť 10 % celkového počtu zamestnancov;

                           e)

                           splnenie ostatných požiadaviek stanovených v „administratívnych opatreniach pre podniky s vyspelými a novými technológiami z roku 2008“.

               (146)

               O niektorých, ale nie všetkých spoločnostiach zaradených do vzorky sa zistilo, že využívajú túto schému, a preto platia len 15 % daň z príjmov právnických osôb namiesto 25 %. Tieto spoločnosti požiadali o zaradenie ako podniky s vyspelými a novými technológiami a dostali oficiálne oznámenie o tom, že splnili kritériá schémy, a preto majú nárok na vyplnenie svojich daňových priznaní k dani z príjmov právnických osôb zodpovedajúcim spôsobom.

         d)   Záver

               (147)

               Komisia sa rovnako ako v odôvodneniach predchádzajúceho prešetrovania solárnych panelov 322 až 326 domnieva, že táto schéma predstavuje subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vzhľadom na finančný príspevok v podobe ušlých príjmov čínskej vlády, ktorým sa poskytuje výhoda príslušným spoločnostiam. Výhoda pre príjemcov sa rovná daňovej úspore.

               (148)

               Táto subvencia je špecifická podľa vymedzenia článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože je vyhradená len podnikom s certifikátom podnikov s vyspelými a novými technológiami, ktoré spĺňajú všetky požiadavky administratívnych opatrení z roku 2008. Príslušné spoločnosti zaradené do vzorky získali tento certifikát. Oprávnenosť nie je automatická a v právnych predpisoch, ani zo strany udeľujúceho orgánu neboli stanovené objektívne kritériá.

               (149)

               Po zverejnení čínska vláda spochybnila závery Komisie, keď tvrdila, že kritériá oprávnenosti boli objektívne a vzťahovali sa rovnako na všetky spoločnosti v ČĽR. Komisia nesúhlasí s chápaním čínskej vlády, pokiaľ ide o zákony a vykonávacie opatrenia, z ktorých vyplýva, že program je obmedzený na určité odvetvia a podniky podporované čínskou vládou na základe kritérií, ktoré sa nejavia ako objektívne alebo neutrálne, keďže ich výroba je zahrnutá v sortimente výrobkov v „odvetví vyspelých technológií s kľúčovou štátnou pomocou“.

               (150)

               Oprávnenosť takisto nie je automatická, ale závisí od udelenia certifikátu podniku s vyspelými a novými technológiami, ktorý udeľuje príslušný orgán na základe vlastného uváženia.

               (151)

               Komisia preto považuje túto subvenciu za napadnuteľnú.

         e)   Výpočet výšky subvencie

               (152)

               Komisia vypočítala výšku napadnuteľnej subvencie ako rozdiel medzi sumou zvyčajne uhradenou počas OP a výškou skutočne uhradenej dane počas OP príslušnými spoločnosťami.

                           Podniky s vyspelými a novými technológiami

                           Názov spoločnosti

                           Subvenčné rozpätie

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           0 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           0 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           0,4 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           1,8 %

         7.3.   Oslobodenie od dane z príjmov z dividend medzi podnikmi, ktoré sú kvalifikované ako rezidenčné podniky

   a)   Úvod

               (153)

               Podľa podnetu boli vyvážajúcim výrobcom solárneho skla údajne poskytnuté subvencie z inej schémy priameho oslobodenia od dane, konkrétne oslobodenia od dane z dividendového príjmu medzi podnikmi, ktoré sú kvalifikované ako rezidenčné podniky (18). Toto patrí k všeobecnej subvenčnej praxi výnimiek a/alebo oslobodení od priamej dane z príjmov, ako sa stanovuje v oznámení o začatí konania.

         b)   Právny základ

               (154)

               Právnym základom tejto daňovej výnimky z dividendových príjmov sú články 25 až 26 zákona o dani z príjmov podnikov a článok 83 vykonávacieho nariadenia k zákonu o dani z príjmov podnikov.

         c)   Zistenia z prešetrovania

               (155)

               Komisia zistila, že jednej spoločnosti zaradenej do vzorky bola poskytnutá výnimka z dane z dividendových príjmov medzi podnikmi, ktoré sú kvalifikované ako rezidenčné podniky. Táto spoločnosť požiadala priamo miestny daňový úrad o odpočítanie dividend získaných z kapitálových investícií od zdaniteľného príjmu.

         d)   Záver

               (156)

               Komisia sa domnieva, že táto schéma predstavuje subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vzhľadom na finančný príspevok v podobe ušlých príjmov čínskej vlády, ktorým sa poskytuje výhoda príslušnej spoločnosti. Výhoda pre príjemcu sa rovná daňovej úspore.

               (157)

               V informačnom dokumente Komisia uviedla, že táto subvenčná schéma je špecifická podľa článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože právnymi predpismi sa obmedzuje prístup k tejto schéme na podniky, ktoré sú rezidenčné v Čínskej ľudovej republike a ktoré investovali do iných rezidenčných podnikov.

               (158)

               Po zverejnení čínska vláda namietala proti týmto záverom, pričom uviedla, že oslobodenie od dane z príjmov z dividend medzi kvalifikovanými rezidenčnými podnikmi nemožno považovať za špecifické, pretože v článku 26 ods. 3 zákona o dani z príjmov podnikov sa stanovuje, že toto oslobodenie od dane z príjmov z dividend je k dispozícii aj pre nerezidenčné podniky. Okrem toho čínska vláda uvádza, že kritériá oprávnenosti sú objektívne a vzťahujú sa na všetky rezidenčné podniky bez ohľadu na odvetvie, výrobok alebo geografické umiestnenie.

               (159)

               Aj keď je pravda, že sa v zákone o dani z príjmov podnikov predloženom čínskou vládou v tomto konaní uvádza v článku 26 ods. 3, že toto oslobodenie od dane z príjmov z dividend je k dispozícii aj pre nerezidenčné podniky, Komisia naďalej zastáva názor, že táto schéma subvencovania je špecifická. V článku 25 zákona o dani z príjmov podnikov sa dokonca potvrdzuje, že táto daňová výnimka je vyhradená pre odvetvia a podniky podporované štátom. Z toho dôvodu môžu mať prístup k tejto schéme len podporované odvetvia a projekty. Ako sa vysvetlilo v oddiele 5.1. písm. c), odvetvie solárneho skla je podporovaným odvetvím.

         e)   Výpočet výšky subvencie

               (160)

               Komisia vypočítala výšku subvencie ako rozdiel medzi sumou zvyčajne vybranej dane počas OP a sumou skutočne uhradenej dane príslušnou spoločnosťou.

                           Schémy dane z dividendových príjmov

                           Názov spoločnosti

                           Subvenčné rozpätie

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           0 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           0 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           5,8 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           0 %

         7.4.   Ostatné programy oslobodenia od priamych daní a ich zníženia

   a)   Úvod

               (161)

               Komisia nezistila žiaden dôkaz o tom, že by okrem schém posúdených v oddieloch 7.1 – 7.3 bola spoločnostiam zaradeným do vzorky poskytnutá akákoľvek výhoda z ostatných programov oslobodení od priamych daní a ich zníženia, ktoré sú uvedené v oddiele C(4). Komisia však počas svojich kontrol zistila dve iné schémy dane z príjmov právnických osôb zahrnuté do účtovníctva jednej spoločnosti zaradenej do vzorky, konkrétne vyrovnania výdavkov na výskum a vývoj a refundácie dane z obytných nehnuteľností a dane za užívanie pozemkov. Tieto schémy takisto patria do „programov oslobodení od priamych daní a ich zníženia“ uvedených v oznámení o začatí konania ako opatrenia, ktorými daňový orgán znížil výšku uhradenej dane z príjmov právnickej osoby alebo v prípade ktorých daňový orgán vrátil už uhradenú daň z príjmov právnickej osoby. Daňová kompenzácia výdavkov na výskum a rozvoj je takisto spojená so schémou daňovej kompenzácie pre výskum a vývoj v podnikoch so zahraničnou majetkovou účasťou uvedenou v oddiele C(4).

         b)   Právny základ

               (162)

               Právnym základom pre daňovú kompenzáciu výdavkov na výskum a vývoj je článok 30 čínskeho zákona o dani z príjmov podnikov.

               (163)

               V prípade refundácií dane z obytných nehnuteľností a dane za užívanie pozemkov nebol poskytnutý presný zákon, na základe ktorého boli tieto granty udelené, aj keď Komisii bola poskytnutá kópia obežníka, ktorý vydal provinčný orgán verejnej správy, ktorý bol sprievodným dokumentom k výnimke.

         c)   Zistenia z prešetrovania

               (164)

               Komisia zistila, že jedna spoločnosť zaradená do vzorky získala vyrovnania výdavkov na výskum a vývoj a refundácie dane z obytných nehnuteľností a dane za užívanie pozemkov. V dokumente vydanom provinčným orgánom verejnej správy sú refundácie obmedzené na novozaložené podniky s vyspelými a novými technológiami.

         d)   Záver

               (165)

               Pokiaľ ide o vyrovnania výdavkov na výskum a vývoj, Komisia sa domnieva, že táto schéma subvencovania je špecifická, keďže článok 30 treba chápať spolu s článkom 25 zákona o dani z príjmov podnikov, v ktorom sa uvádza, že táto daňová výnimka je vyhradená pre odvetvia a projekty podporované štátom. Z toho dôvodu môžu mať prístup k tejto schéme len podporované odvetvia a projekty. Ako sa vysvetlilo v oddiele 5.1. písm. c), odvetvie solárneho skla je podporovaným odvetvím.

               (166)

               Refundácie dane z obytných nehnuteľností a dane za užívanie pozemkov boli špecifické z hľadiska umiestnenia a druhu odvetvia. Čínska vláda bola vyzvaná, aby poskytla viac informácií o týchto daňových schémach v žiadosti o ďalšie konzultácie, ale odmietla to. Z toho dôvodu Komisia pokračovala na základe dôkazov zhromaždených v súvislosti s uplatňovaním týchto schém na spoločnosť zaradenú do vzorky a bez akýchkoľvek ďalších dostupných informácií.

               (167)

               Po zverejnení čínska vláda spochybnila zistenia Komisie s uvedením, že Komisia neposkytla žiadne kladné dôkazy o špecifickosti týchto schém v informačnom dokumente. Zverejnenie obsahujúce podrobné informácie o špecifickosti týchto schém prebehlo len pre uvedenú spoločnosť a od uvedenej spoločnosti neboli doručené žiadne pripomienky. Komisia takisto uviedla viac informácií o špecifickosti týchto schém v uvedených odôvodneniach.

               (168)

               Komisia sa domnieva, že tieto schémy predstavujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vzhľadom na finančný príspevok v podobe ušlých príjmov čínskej vlády, ktorým sa poskytuje výhoda príslušnej spoločnosti. Výhoda pre príjemcu sa rovná daňovej úspore.

         e)   Výpočet výšky subvencie

               (169)

               Komisia vypočítala výšku subvencie ako rozdiel medzi sumou zvyčajne vybranej dane počas OP a sumou skutočne uhradenej dane príslušnou spoločnosťou.

                           Schémy dane z príjmov právnických osôb

                           Názov spoločnosti

                           Subvenčné rozpätie

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           0 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           0 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           0,7 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           0 %

         8.   Programy nepriamych daní a dovozných ciel

               (170)

               Komisia nezistila žiadnu výhodu poskytnutú akejkoľvek spoločnosti zaradenej do vzorky v prípade programov nepriamych daní a dovozných ciel uvedených v oddiele C(4).

         9.   Poskytovanie tovaru a služieb vládou za cenu nižšiu ako primeranú

   9.1.   Poskytovanie antimónu, poskytovanie elektrickej energie

               (171)

               Nebola zistená žiadna výhoda súvisiaca s nákupom antimónu alebo elektrickej energie počas OP spoločnosťami zaradenými do vzorky.

         9.2.   Poskytovanie práv na užívanie pozemkov

   a)   Úvod

               (172)

               Ako sa stanovuje aj v odôvodneniach 354 až 370 nariadenia o solárnych paneloch, spoločnosti nemôžu v ČĽR nakupovať pozemky priamo, ale môžu od miestnych orgánov kúpiť len právo na užívanie pozemku (ďalej len „PUP“).

         b)   Právny základ

               (173)

               V zákone o správe pozemkov ČĽR sa uvádza, že všetka pôda patrí ľuďom a nemôže byť kúpená alebo predaná, stanovujú sa však podmienky, na základe ktorých možno podnikom predať práva na užívanie pozemkov prostredníctvom výziev na predkladanie ponúk, dražby alebo súťažného konania.

         c)   Zistenia z prešetrovania

               (174)

               V zásade by sa systémom súťažného konania umožnilo, aby trh posúdil cenu práva na užívanie konkrétneho pozemku a tak by sa nezávisle určila cena. Počas návštevy Komisie však čínska vláda uviedla, že v každom prípade určuje minimálne ceny pre každý stupeň pôdy (pôda je odstupňovaná od 1 do 15 podľa kvality parcely pozemku), pod ktorú nesmie cena za právo na užívanie pozemku klesnúť.

               (175)

               Čínska vláda takisto kontroluje ponuku pozemkov obmedzením kvóty plochy, ku ktorej sa môžu predať práva na užívanie pozemku na priemyselné alebo rezidenčné účely, podľa provincie a roka.

               (176)

               V každom prípade platí, že za každý jednotlivý nákup práva na užívanie pozemku vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky Komisia nezistila dôkaz o súťažnom konaní, v ktorom by sa nezávisle stanovila cena za právo užívania pozemku. Spoločnosť, ktorej bol pozemok pridelený, buď predložila východiskovú cenu alebo vyššiu než východiskovú cenu o 5 CNY za meter štvorcový, a keďže bola jediným uchádzačom, bolo jej udelené právo na užívanie pozemku.

               (177)

               Po zverejnení čínska vláda spochybnila zistenia Komisie a uviedla, že sa uskutočnilo skutočné súťažné konanie na predaj práv užívania pozemku priemyselnému odvetviu v ČĽR.

               (178)

               Čínska vláda najprv tvrdila, že existoval skutočný systém súťažného konania, pretože všetko, čo robila vláda, bolo, že stanovovala východiskovú cenu, ako akýkoľvek aukcionár. Tento argument sa zamietol, keďže súťažné konanie normálne znamená, že východiskovú cenu stanovuje nezávislý dražobník po nezávislom určení hodnoty, čo tak v tomto prípade nebolo, pretože majiteľ práva na užívanie pozemku je zároveň dražobníkom.

               (179)

               Čínska vláda potom tvrdí, že minimálne ceny slúžia na zabezpečenie toho, aby konečná cena neklesla pod „základnú trhovú hodnotu“ práva na užívanie pozemku. Nebol poskytnutý žiadny dôkaz na podporu tohto vyhlásenia, ktoré je samotné v obežníku, pretože suma finančných prostriedkov uhradených za právo na užívanie pozemku (ktorú vláda presne stanovila) má byť trhová cena (na základe ktorej je stanovená minimálna cena).

               (180)

               Čínska vláda potom uviedla, že fakt, že v súťažnom konaní neboli žiadni iní uchádzači „nemôže byť predpokladom na úvahu, že práva na užívanie pozemkov v skutočnosti neboli predmetom súťažného konania“. V skutočnosti je záver z týchto dôkazov presne opačný. Čínska vláda napriek žiadostiam neposkytla dôkazy o tom, že by sa jediné právo na užívanie pozemkov ocenilo v súťažnom konaní, a preto výsledok procesu je, že vláda určuje cenu a spoločnosť túto cenu platí. Viacero uchádzačov nemusí byť absolútnou požiadavkou v každom prípade na stanovenie existencie trhového systému, ale úplná neexistencia viacerých uchádzačov, ako sa zistilo so zreteľom na všetky spoločnosti zaradené do vzorky, je silným náznakom neexistencie skutočných trhových cien.

               (181)

               V prípade, v ktorom jedna spoločnosť zaradená do vzorky uhradila o 5 CNY na meter štvorcový vyššiu cenu, než bola cena stanovená vládou, spoločnosť pre Komisiu uviedla, že im to nariadil príslušný orgán jednoducho preto, aby to vyzeralo, ako keby sa uskutočnilo súťažné konanie. Komisia preto nemôže prijať tento fakt ako pozitívny dôkaz o tom, že v ČĽR existuje trh pre predaj práv na užívanie pozemkov.

               (182)

               V skutočnosti preto spoločnosti zaradené do vzorky uhradili cenu stanovenú čínskou vládou. Ako sa stanovuje aj v nariadení o solárnych paneloch (v odôvodneniach 361 až 370), právo na užívanie pozemkov sa poskytuje za nižšiu než primeranú odmenu v porovnaní s trhovou referenčnou hodnotou, ktorá je stanovená ďalej v oddiele e).

         d)   Záver

               (183)

               Komisia dospela k záveru, že poskytovanie práv na užívanie pozemkov čínskou vládou by sa malo považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme poskytovania tovarov, čím sú zvýhodnené spoločnosti. Keďže sa prešetrovaním nezistila existencia fungujúceho trhu na predaj práv na užívanie pozemkov v ČĽR, použitie externej referenčnej hodnoty [pozri ďalej v oddiele e)] dokazuje, že suma, ktorú zaplatili vývozcovia zaradení do vzorky za práva na užívanie pozemkov, je pod trhovou sadzbou.

               (184)

               Subvencia je špecifická podľa článku 4 ods. 2 písm. a) a článku 4 ods. 2 písm. c) základného nariadenia, pretože rozhodnutím č. 40 Štátnej rady sa vyžaduje, aby verejné orgány zabezpečili, že sa pozemky poskytnú podporovaným odvetviam, ku ktorým patrí odvetvie solárneho skla. V článku 18 rozhodnutia č. 40 sa objasňuje, že odvetvia, ktoré sú „obmedzené“, nebudú mať prístup k právam na užívanie pozemkov.

               (185)

               O situácii týkajúcej sa pozemkov v ČĽR sa hovorí aj v pracovnom dokumente MMF, v ktorom sa potvrdzuje, že pri postupovaní práv na užívanie pozemkov čínskym priemyselným odvetviam sa nerešpektujú podmienky na trhu (19).

               (186)

               Čínska vláda napadla zistenie o špecifickosti s uvedením, že obmedzenia v rozhodnutí č. 40 nemôžu byť použité ako dôkaz špecifického poskytnutia výhody. Tento argument je zamietnutý, keďže účinok rozhodnutia č. 40 je udeliť práva na užívanie pozemkov podporovaným odvetviam. Výroba solárneho skla predstavuje podporované odvetvie, a preto je poskytnutie práv na užívanie pozemkov pre výrobcov solárneho skla zahrnuté do ustanovení rozhodnutia č. 40.

               (187)

               Jedna spoločnosť zaradená do vzorky takisto napadla zistenia Komisie s uvedením, že v Číne existuje fungujúci trh s právami na užívanie pozemkov. Jej posúdenie postupu v oblasti práv na užívanie pozemkov v Číne však nevedie k jej záveru. Aj tak nedokázala preukázať, že sú práva na užívanie pozemkov nezávisle ocenené; že sa predávajú v nezávislom súťažnom konaní; že cena práva na užívanie pozemku je stanovená trhom v dôsledku konkurenčného procesu predkladania ponúk a že žiadna cena nie je skreslená vládnou podporou.

               (188)

               Spoločnosť zaradená do vzorky potom uviedla, že napriek skutočnosti, že Komisia mala zistiť, že fungujúci trh existuje, preto nedošlo k subvencii, Komisia mala porovnať cenu práva spoločnosti na užívanie pozemkov s referenčnou hodnotou, konkrétne cenami práv na užívanie pozemkov v provincii, v ktorej sa spoločnosť nachádza. Vzhľadom na to, že Komisia stanovila, že v uvedenej provincii nie je náležitá trhová referenčná hodnota, tento argument bol zamietnutý.

         e)   Výpočet výšky subvenčného rozpätia

               (189)

               Výhodu predstavuje rozdiel medzi cenou uhradenou za právo na užívanie pozemku a vhodnou externou referenčnou hodnotou. Táto externá referenčná hodnota je rovnako ako v nariadení o solárnych paneloch trhová cena za pozemok na samostatnom colnom území Taiwanu, Kinmenu a Matsu („čínsky Tchaj-pej“).

               (190)

               Po zverejnení čínska vláda spochybnila použitie čínskeho Tchaj-pej ako referenčnej hodnoty a žiadala o ďalšie informácie o tom, prečo je čínsky Tchaj-pej vhodný. Ako bolo vysvetlené v odôvodnení 467 nariadenia o solárnych paneloch, Komisia považuje čínsky Tchaj-pej za vhodnú externú referenčnú hodnotu z týchto príčin:

                           a)

                           porovnateľná úroveň hospodárskeho rozvoja, HDP a ekonomickej štruktúry v čínskom Tchaj-pej a väčšiny provincií a miest v ČĽR, v ktorých majú sídlo vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky;

                           b)

                           fyzická blízkosť ČĽR a čínskeho Tchaj-pej;

                           c)

                           vysoká miera priemyselnej infraštruktúry v čínskom Tchaj-pej, ako aj mnohých provinciách ČĽR;

                           d)

                           silné hospodárske väzby a cezhraničný obchod medzi čínskym Tchaj-pej a ČĽR;

                           e)

                           vysoká hustota zaľudnenia v mnohých z provincií ČĽR a v čínskom Tchaj-pej;

                           f)

                           podobnosť druhu pozemkov a transakcií použitých na vytvorenie príslušnej referenčnej hodnoty v čínskom Tchaj-pej s druhom pôdy a transakciami v ČĽR a

                           g)

                           spoločné demografické, jazykové a kultúrne charakteristiky čínskeho Tchaj-pej a ČĽR.

               (191)

               So zohľadnením všetkých týchto faktorov Komisia dospela k záveru, že ceny práv za užívanie pozemkov v ČĽR, ak by prevládali trhové podmienky, by boli v prípade vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky veľmi podobné s cenami pozemkov v čínskom Tchaj-pej.

               (192)

               Jedna spoločnosť zaradená do vzorky uviedla, že ak by sa mala použiť externá hodnota, malo by sa zohľadniť HDP provincie, v ktorej sa nachádza, a referenčnú hodnotu by mali predstavovať „súčasné ceny pozemkov v Egypte, Arménsku, Guatemale, Kongu, Mongolsku alebo Indonézii“, pretože tieto krajiny sú „na podobnej úrovni rozvoja“. Tento argument bol zamietnutý z týchto príčin:

                           a)

                           úroveň hospodárskeho rozvoja nie je jediným uvedeným faktorom, pokiaľ ide o to, prečo čínsky Tchaj-pej predstavoval vhodnú referenčnú hodnotu;

                           b)

                           spoločnosť sa odvolávala na provinciu, v ktorej sa nachádza, ale nie na mesto, v ktorom je oveľa vyššie HDP na osobu ako v provincii, ktorá ho obklopuje, a

                           c)

                           nepredložila argumenty okrem HDP, pokiaľ ide o to, prečo by ktorákoľvek z ostatných externých referenčných hodnôt bola vhodnejšia ako čínsky Tchaj-pej.

               (193)

               Ďalšia spoločnosť zaradená do vzorky uviedla po zverejnení, že používanie čínskeho Tchaj-pej nebolo primerané so zreteľom na ekonomické podmienky v konkrétnej provincii, v ktorej sa nachádza, ale nenavrhla alternatívu. Vzhľadom na chýbajúce návrhy alternatívnej referenčnej hodnoty sa použitie čínskeho Tchaj-pej potvrdzuje.

               (194)

               Priemerné ceny za pozemky v čínskom Tchaj-pej za rok 2012 boli získané z priemyselného úradu ministerstva hospodárstva a upravené spätne o infláciu a rast HDP, aby sa tak stanovila referenčná cena za pozemok v každom kalendárnom roku. Keďže práva na užívanie pozemku sú platné 50 rokov a na tomto základe sa odpisujú, výhoda v OP bude 1/50 rozdielu medzi referenčnou cenou a skutočnou uhradenou cenou.

               (195)

               Miera subvencie stanovená za poskytovanie pozemkov za cenu nižšiu ako primeranú (ďalej len „CNAP“) je takáto:

                           Poskytovanie pozemkov za CNAP

                           Názov spoločnosti

                           Subvenčné rozpätie

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           2,1 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           8,0 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           2,3 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           7,1 %

         10.   Záver k subvencovaniu

               (196)

               Komisia vypočítala výšku napadnuteľných dotácií v súlade s ustanoveniami základného nariadenia pre prešetrované spoločnosti podľa jednotlivých schém a spočítala tieto číselné údaje, aby vypočítala celkovú výšku subvencie za celú spoločnosť počas OP.

               (197)

               Na výpočet celkových subvenčných rozpätí uvedených ďalej Komisia najskôr vypočítala percentuálne subvencovanie, čo je podiel výšky subvencií a celkového obratu spoločnosti. Toto percento sa potom použilo na výpočet subvencie pridelenej na vývoz príslušného výrobku do Únie počas OP.

               (198)

               Potom sa vypočítala výška subvencie na meter štvorcový príslušného výrobku vyvezeného do Únie počas OP a ďalej uvedené rozpätia ako percento hodnoty CIF za rovnaký vývoz na meter štvorcový.

               (199)

               Po zverejnení čínska vláda uviedla pripomienky, že Komisia nezohľadnila dumpingové rozpätia vypočítané v paralelnom antidumpingovom konaní, keď uverejňovala marže subvencovania v čase zverejnenia a že Komisia sa zaoberala otázkou „dvojitého započítania“ len pri výpočte cla, ktoré sa má uložiť.

               (200)

               Čínska vláda žiadala, aby sa v prípade, že sa zistí, že subvencovanie spôsobuje dumping, premietla táto skutočnosť vo výpočtoch rozpätia, ako aj vo výpočtoch cla.

               (201)

               Vzhľadom na to, že opatrenia sú v tomto prípade obmedzené rozpätím ujmy, touto manipuláciou by sa nezmenili skutočné uložené clá. Komisia preto nepovažovala za nevyhnutné zaoberať sa obsahom týchto tvrdení.

                           Názov spoločnosti

                           Subvenčné rozpätie

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           3,2 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           17,1 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           12,8 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           16,7 %

         D.   UJMA

   1.   Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

               (202)

               Osem výrobcov, ktorí vyrábali podobný výrobok v Únii počas OP, sa prihlásilo po začatí konania. Komisia nie je informovaná o žiadnych iných výrobcoch podobného výrobku v Únii. Komisia sa preto domnieva, že uvedených osem výrobcov predstavuje výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 9 ods. 1 základného nariadenia a uvádzajú sa ako „výrobné odvetvie Únie“.

               (203)

               Na stanovenie celkovej výroby v Únii počas OP sa použili všetky dostupné informácie o výrobnom odvetví Únie vrátane informácií poskytnutých navrhovateľom, makroekonomických údajov poskytnutých združením výrobného odvetvia Únie (Glass for Europe) a dotazníkov, ktoré vyplnili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. V prípade výrobcov Únie zaradených do vzorky boli údaje krížovo kontrolované s vyplnenými dotazníkmi. Na základe uvedeného sa celková výroba Únie počas OP odhadla približne na 21 734 000 metrov štvorcových.

               (204)

               Po zverejnení si čínska vláda všimla rozdiely medzi údajmi uvedenými v informačnom dokumente a údajmi uvedenými v podnete týkajúcom sa výrobného odvetvia Únie. Ďalej uviedla, že sa tým naznačuje nedostatok objektívnych a dôveryhodných dôkazov a spochybňujú sa závery, ku ktorým dospela Komisia.

               (205)

               Rozdiely stanovené čínskou vládou medzi údajmi v podnete a v informačnom dokumente boli spôsobené skutočnosťou, že všetky údaje súvisiace s výrobcami v Únii zaradenými do vzorky boli overované na mieste a v prípade potreby aktualizované. Keďže vzorka predstavuje 79 % celkového predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, Komisia nemôže akceptovať argument, že použité dôkazy nepredstavovali objektívny a dôveryhodný základ na odvodenie záverov Komisie.

         2.   Stanovenie relevantného trhu Únie

               (206)

               Žiadna výroba výrobcov Únie zaradených do vzorky nebola určená na vlastnú spotrebu. V dôsledku toho nebolo potrebné vykonať osobitnú analýzu vlastnej spotreby.

         3.   Spotreba v Únii

               (207)

               Spotreba v Únii bola stanovená na základe objemu celkového predaja všetkých výrobcov z Únie na trhu Únie po odpočítaní ich vývozu a po pripočítaní dovozu z ČĽR a dovozu z iných tretích krajín. Stanovenie spotreby v Únii bolo založené na údajoch, ktoré poskytli navrhovateľ a združenie Glass for Europe a ktoré boli, ak to bolo možné, krížovo skontrolované s vyplnenými dotazníkmi výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               (208)

               Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:

                  Tabuľka 1

                  Spotreba v Únii (v 1 000 m2)

                           2009

                           2010

                           2011

                           OP

                           Celková spotreba v Únii

                           16 596

                           28 239

                           33 993

                           27 412

                              Index

                              100

                              170

                              205

                              165

                              Zdroj: združenie Glass for Europe, navrhovateľ a vyplnené dotazníky výrobcov z Únie.

               (209)

               V posudzovanom období sa celková spotreba v Únii od roku 2009 do roku 2011 zvýšila o 65 %, ale počas OP sa v porovnaní s rokom 2011 znížila. Spotreba v roku 2012 však zostala výrazne nad úrovňou roku 2009. Je to hlavne v dôsledku nárastu spotreby finálnych výrobkov, najmä solárnych modulov (pozri ďalej uvedený oddiel E.2.3.).

         4.   Dovoz z príslušnej krajiny

   4.1.   Objem dovozu z príslušnej krajiny a podiel subvencovaného dovozu z príslušnej krajiny na trhu

               (210)

               Keďže solárne sklo sa do Únie dováža pod číselným znakom KN 7007 19 80 – Ostatné – Vrstvené bezpečnostné sklo, ktorý zahŕňa aj iné výrobky, ktoré nie sú predmetom tohto prešetrovania, údaje Eurostatu sa na určenie objemu a hodnoty dovozu nemohli použiť. Objem a hodnota dovozu vychádzali z údajov, ktoré poskytol navrhovateľ a združenie Glass for Europe. Subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny do Únie sa vyvíjal takto:

                  Tabuľka 2

                  Objem dovozu (v 1 000 m2) a podiel na trhu

                           2009

                           2010

                           2011

                           OP

                           Objem dovozu z ČĽR (v 1 000 m2)

                           1 200

                           2 050

                           6 150

                           8 350

                              Index

                              100

                              171

                              513

                              696

                           Podiel na trhu

                           7,2 %

                           7,3 %

                           18,1 %

                           30,5 %

                              Index

                              100

                              100

                              250

                              421

                              Zdroj: združenie Glass for Europe a podnet.

               (211)

               Počas posudzovaného obdobia sa objem subvencovaného dovozu príslušného výrobku do Únie výrazne zvýšil, a to o 596 %. Viedlo to k výraznému zvýšeniu podielu dovozu príslušného výrobku z ČĽR na trhu Únie (zvýšenie zo 7,2 % na 30,5 %).

               (212)

               Spotreba výroby v Únii sa takisto do roku 2012 zvyšovala. Keď sa v roku 2012 trh Únie zmenšil, čínski vyvážajúci výrobcovia aj tak ešte mohli zvyšovať svoj celkový objem dovozu.

               (213)

               Po zverejnení čínska vláda tvrdila, že Komisia použila veľmi prehnané údaje, zatiaľ čo z čínskej vývoznej štatistiky nepochybne vyplýval oveľa nižší vývoz počas OP v porovnaní s objemom dovozu uvedenom v informačnom dokumente, a žiadala vysvetlenie, ako boli vypočítané tieto objemy.

               (214)

               Komisia najprv konštatuje, že vývozná štatistika predložená čínskou vládou – vrátane všetkých druhov kaleného skla – je viac ako 2,5-krát nižšia ako to, čo vyplýva zo štatistiky Eurostatu za celý číselný znak KN ex 7007 19 80 za rok 2012. V dôsledku toho ich nemôže považovať za primerane spoľahlivé.

               (215)

               Komisia založila svoje výpočty na informáciách, ktoré poskytol navrhovateľ a združenie Glass for Europe. Tieto údaje sú dostupné v spise, ktorý nemá dôverný charakter. Komisia krížovo skontrolovala tieto informácie s overenými údajmi poskytnutými vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky a inými spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami. Ako sa uviedlo v oddiele A.3.3, spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia tvorili takmer 100 % vykázaného vývozu solárneho skla do Únie počas roka 2012. V dôsledku toho Komisia nemá dôvod domnievať sa, že informácie, na základe ktorých sú založené jej zistenia, nie sú správne. Okrem toho čínska vláda neposkytla žiadne dôkazy odôvodňujúce jej tvrdenie.

         4.2.   Ceny subvencovaného dovozu z príslušnej krajiny a cenové podhodnotenie

               (216)

               Priemerná cena subvencovaného dovozu z príslušnej krajiny do Únie sa vyvíjala takto:

                  Tabuľka 3

                  Dovozné ceny (v EUR/m2)

                           2009

                           2010

                           2011

                           OP

                           ČĽR

                           6,02

                           6,10

                           4,96

                           4,38

                              Index

                              100

                              101

                              82

                              73

                              Zdroj: navrhovateľ a vyplnené dotazníky od čínskych vyvážajúcich výrobcov.

               (217)

               Priemerná dovozná cena príslušného výrobku sa v posudzovanom období znížila. Priemerná dovozná cena sa znížila o 27,2 %, a to zo 6,02 EUR/m2 v roku 2009 na 4,38 EUR/m2 v OP.

               (218)

               Na účely určenia cenového podhodnotenia počas OP sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobku výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami za dovoz jednotlivých druhov výrobku od čínskych výrobcov zaradených do vzorky prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, stanovené na základe cien CIF s úpravami smerom nahor, konkrétne 0,40 EUR/m2 za náklady na colné konanie, manipuláciu a nakladanie tovaru a 3 % za dovozné clo. Tieto úpravy zvyšujú cenu v závislosti od kontrolného čísla výrobku o 7 až 15 %, to znamená vážený priemer 11 %.

               (219)

               Cenové porovnanie sa uskutočnilo pre každé číslo druhu výrobku pri transakciách na rovnakej úrovni obchodovania, s primeranými úpravami, ako bolo stanovené v odôvodnení, a po odpočítaní zliav a zrážok. Z výsledku porovnania vyplynulo, že ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky boli počas OP v dôsledku subvencovaného dovozu príslušného výrobku podhodnotené, pričom vážené priemerné rozpätie cenového podhodnotenia na spoločnosť vyjadrené ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky, bolo vo výške 10,6 % až 26,7 %.

         5.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

               (220)

               V súlade s článkom 8 ods. 5 základného nariadenia zahŕňalo preskúmanie vplyvu subvencovaného dovozu na výrobné odvetvie Únie hodnotenie všetkých hospodárskych faktorov a ukazovateľov, ktoré počas posudzovaného obdobia ovplyvňovali stav výrobného odvetvia Únie.

               (221)

               Ako bolo objasnené v oddiele A.3.2, výber vzorky sa použil na preskúmanie prípadnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (222)

               Komisia rozlišovala pri analýze ujmy medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia analyzovala makroekonomické ukazovatele pre posudzované obdobie na základe údajov o všetkých výrobcoch z Únie, ktoré poskytlo združenie Glass for Europe a navrhovateľ. Mikroekonomické ukazovatele Komisia analyzovala na základe vyplnených dotazníkov od výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

               (223)

               Na účely tohto prešetrovania sa posúdili tieto makroekonomické ukazovatele: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, rozsah subvenčného rozpätia a zotavenie sa z minulej subvencie.

               (224)

               Takisto sa posúdili tieto mikroekonomické ukazovatele: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.

               (225)

               Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia neuskutočnila analýzu ujmy v súlade s článkom 8 ods. 1 a článkom 8 ods. 4 základného nariadenia, pretože vykonala analýzu ujmy na základe dvoch samostatných a údajne nekonzistentných súborov údajov, to znamená makroekonomických a mikroekonomických ukazovateľov ujmy. Ďalej tvrdí, že údajná nekonzistentnosť analýzy na základe dvoch súborov údajov vyvoláva vážne pochybnosti o primeranosti, spravodlivosti a objektívnosti celkového obrazu o ujme.

               (226)

               Rovnaká strana uviedla niekoľko predchádzajúcich prešetrovaní, v ktorých inštitúcie Únie údajne vymedzili nekonzistentným spôsobom odlišné súbory údajov ako patriace do mikroekonomických alebo makroekonomických údajov.

               (227)

               Komisia nemôže toto tvrdenie akceptovať. Toto je metodika vzťahujúca sa na prípady výberu vzoriek s cieľom analyzovať situáciu výrobného odvetvia Únie a zohľadniť nielen trendy, ktoré vykazuje vzorka, ale aj trendy výrobného odvetvia Únie ako celku. V analýze boli zohľadnené všetky faktory stanovené článkom 8 ods. 4 základného nariadenia. Záver o ujme je takisto vypracovaný na základe všetkých uvedených údajov. Analýza ujmy sa preto vykonala v súlade s článkom 8 ods. 1 a článkom 8 ods. 4 základného nariadenia.

         6.   Makroekonomické ukazovatele

   6.1.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

               (228)

               Celková výroba v Únii, výrobná kapacita a využitie kapacity sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 4

                  Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

                           2009

                           2010

                           2011

                           OP

                           Výrobná kapacita (v 1 000 m2)

                           39 000

                           44 611

                           48 511

                           54 615

                              Index 2009

                              100

                              114

                              124

                              140

                           Objem výroby (v 1 000 m2)

                           17 540

                           29 245

                           31 245

                           21 734

                              Index

                              100

                              167

                              178

                              124

                           Využitie kapacity

                           45 %

                           66 %

                           64 %

                           40 %

                              Index

                              100

                              146

                              143

                              88

                              Zdroj: navrhovateľ a vyplnené dotazníky výrobcov z Únie.

               (229)

               Počas posudzovaného obdobie rástla výroba výrobného odvetvia Únie v súlade so spotrebou. Už na začiatku posudzovaného obdobia malo výrobné odvetvie Únie nadmernú výrobnú kapacitu. Z dôvodu rýchleho rastu spotreby v Únii sa nadmerná kapacita do roku 2011 znižovala, keďže výrobná kapacita Únie – aj keď rastúca – rástla menej rýchlo ako spotreba v Únii. Výrobná kapacita sa zvyšovala v roku 2012 naďalej, zatiaľ čo spotreba Únie klesala. Výroba rástla od roku 2009 do roku 2011, a potom sa počas OP znížila o 30 %. Z dôvodu existujúcich kapacít odvetvie Únie mohlo zvyšovať stálym tempom výrobu, aby uspokojilo silný rast dopytu v Únii do roku 2011. Zároveň, v reakcii na rast zaznamenaný od roku 2009 do roku 2011, výrobné odvetvie Únie doplnilo ďalšiu kapacitu, ktorá sa čiastočne dostala do výroby až v OP. Výsledkom bol prudký pokles využitia kapacity v OP v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi.

               (230)

               Aj keď počas posudzovaného obdobia výrobné odvetvie Únie zvýšilo svoju kapacitu v reakcii na zvýšenú spotrebu, úroveň výroby výrobného odvetvia Únie sa zvýšila v nižšej miere ako spotreba a využitie kapacity po značnom raste v prvých troch rokoch posudzovaného obdobia počas obdobia prešetrovania klesalo, čo sa časovo zhodovalo so zvýšeným podielom subvencovaného dovozu z príslušnej krajiny na trhu a nekalou hospodárskou súťažou, ktorú zaznamenali zákazníci odvetvia solárnych panelov, ktorí sú hlavnými používateľmi výrobného odvetvia Únie, z dôvodu čínskeho dumpingu a subvencovania, stanoveného aj v uvedenom odvetví.

         6.2.   Objem predaja a podiel na trhu

               (231)

               Objem predaja výrobného odvetvia Únie a jeho podiel na trhu sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 5

                  Objem predaja a podiel na trhu

                           2009

                           2010

                           2011

                           OP

                           Objem predaja (v 1 000 m2)

                           14 696

                           25 303

                           26 556

                           18 039

                              Index

                              100

                              172

                              181

                              123

                           Podiel na trhu

                           88,6 %

                           89,6 %

                           78,1 %

                           65,8 %

                              Index

                              100

                              101

                              88

                              74

                              Zdroj: združenie Glass for Europe, navrhovateľ a vyplnené dotazníky výrobcov z Únie.

               (232)

               Počas posudzovaného obdobia sa objem predaja výrobného odvetvia Únie zvýšil o 22,7 %. Vzhľadom na zvýšenie spotreby v Únii o 65 % sa to však premietlo do zníženia podielu výrobného odvetvia Únie na trhu z 88,6 % v roku 2009 na 65,8 % v OP, to znamená značného zníženia o 25,7 % počas posudzovaného obdobia. Predaj výrobného odvetvia Únie rástol oveľa menej ako subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny. Z toho vyplýva, že výrobcovia z Únie nemohli v plnej miere využívať výhody plynúce z rastúcej spotreby, a preto ich podiel na trhu počas posudzovaného obdobia klesol.

         6.3.   Rast

               (233)

               Rast výrobného odvetvia Únie sa odráža v ukazovateľoch objemu, ako sú výroba, predaj a podiel na trhu v porovnaní s vývojom spotreby. Napriek zvýšeniu spotreby počas posudzovaného obdobia podiel výrobcov z Únie na trhu nerástol v súlade so spotrebou. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa v posudzovanom období znížil. Počas toho istého obdobia sa podiel dovozu z ČĽR na trhu zvýšil o 321 %. Skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie nemohlo rásť v súlade s rastom trhu, mala celkový negatívny vplyv na jeho hospodársku situáciu.

         6.4.   Zamestnanosť a produktivita

               (234)

               V posudzovanom období sa zamestnanosť a produktivita vyvíjali takto:

                  Tabuľka 6

                  Zamestnanosť a produktivita

                           2009

                           2010

                           2011

                           OP

                           Zamestnanosť – ekvivalent plného pracovného úväzku (FTE)

                           565

                           792

                           932

                           857

                              Index

                              100

                              140

                              165

                              152

                           Produktivita (v 1 000 m2/FTE)

                           31

                           37

                           34

                           25

                              Index

                              100

                              119

                              108

                              82

                              Zdroj: navrhovateľ a vyplnené dotazníky výrobcov z Únie.

               (235)

               Zamestnanosť sa celkovo v období od roku 2009 do OP zvýšila o 52 %. K tomuto zvýšeniu však došlo v období do roku 2011, keď dosiahla svoj vrchol 932 ekvivalentov plného pracovného času (FTE) a následne počas OP klesla na 857 FTE. Produktivita sa v roku 2010 a 2011 zvýšila v porovnaní s rokom 2009 len mierne. To je čiastočne spôsobené skutočnosťou, že výroba podobného výrobku je vysoko automatizovaná a vyžaduje si malý počet pracovníkov. Počas OP však klesla o 24,4 % v porovnaní s rokom 2011. Bol to výsledok poklesu výroby zhruba o 30 % za to isté obdobie, čo malo nepriaznivý vplyv na využitie kapacity.

               (236)

               Zamestnanosť preto počas OP poklesla v reakcii na trend vo výrobe podobného výrobku v Únii počas OP.

         6.5.   Rozsah subvenčného rozpätia a zotavenie sa zo subvencovania v minulosti

               (237)

               Všetky subvenčné rozpätia sú značne nad úrovňou de minimis. Vzhľadom na objem a ceny dovozu z príslušnej krajiny sa vplyv takého rozsahu skutočných subvenčných rozpätí na výrobné odvetvie Únie môže považovať za podstatný.

               (238)

               Keďže toto je prvé antisubvenčné prešetrovanie týkajúce sa príslušného výrobku, zotavenie po subvencovaní v minulosti nie je pre posúdenie relevantné.

         7.   Mikroekonomické ukazovatele

               (239)

               Ako sa uviedlo, mikroekonomické ukazovatele sa analyzovali na základe vyplnených dotazníkov poskytnutých výrobcami z Únie zaradených do vzorky. Pre väčšinu výrobcov z Únie zaradených do vzorky bol rok 2009 rokom, v ktorom vykonali svoje počiatočné investície a začali s výrobou podobného výrobku. Aj keď väčšina výrobcov v Únii zaradených do vzorky bola predtým prítomná v sklárskom odvetví, všetky spoločnosti museli investovať do zariadení určených na solárne sklo, ktoré sú úplne nezávislé od bežnej výroby skla, pretože čistota a obsah železa v skle, ako aj celková kvalita, sú veľmi odlišné. Okrem toho je sklo potrebné kaliť, čo pre bežné sklo neplatí. Nakoniec sa pridáva aj povrchová úprava. Preto sú všetky ukazovatele, ktoré sú analyzované ďalej, výrazne ovplyvnené touto počiatočnou fázou v roku 2009. S cieľom poukázať na trendy bez rušivého vplyvu počiatočnej fázy spoločností zaradených do vzorky sú indexy uvedené aj z roku 2010.

         7.1.   Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

               (240)

               Priemerné predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 7

                  Priemerné predajné ceny v Únii

                           2009

                           2010

                           2011

                           OP

                           Priemerná jednotková predajná cena na trhu Únie (v EUR/m2)

                           10,64

                           9,07

                           8,91

                           8,20

                              Index 2009

                              100

                              85

                              84

                              77

                              Index 2010

                              117

                              100

                              98

                              90

                           Jednotkové výrobné náklady (v EUR/m2)

                           13,13

                           8,38

                           8,44

                           9,34

                              Index 2009

                              100

                              64

                              64

                              71

                              Index 2010

                              157

                              100

                              101

                              112

                              Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov z Únie.

               (241)

               Jednotkové predajné ceny počas posudzovaného obdobia neustále klesali, ale pokles cien bol obzvlášť výrazný počas OP, keď klesli o 7,9 % v porovnaní s rokom 2011, o 9,5 % v porovnaní s rokom 2010 a o 23 % v porovnaní s rokom 2009. Pokles predajných cien výrobcov v Únii bol pomalší ako zaznamenaný trend predajných cien dovezených výrobkov z príslušnej krajiny. Napríklad pokles čínskych cien bol medzi rokmi 2011 a 2012 na úrovni 11 %, zatiaľ čo ceny v Únii v rovnakom období klesli o 8 %.

               (242)

               Napriek veľkému rozdielu medzi priemernou jednotkovou predajnou cenou výrobného odvetvia Únie a čínskymi dovoznými cenami, ako je vysvetlené v oddiele D.4.2, bolo skutočné cenové podhodnotenie na základe porovnania podľa jednotlivých druhov výrobku oveľa nižšie, t. j. medzi 10,6 % a 26,7 % počas obdobia prešetrovania. Dôvodom je skutočnosť, že nie všetky druhy výrobku, ktoré vyrábalo výrobné odvetvie Únie, vyvážali čínski vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky.

               (243)

               Po zverejnení čínska vláda tvrdila, že Komisia nezohľadnila rozdiel v druhoch výrobkov vyvážaných čínskymi vyvážajúcimi výrobcami a výrobkami predávanými výrobcami v Únii pri posudzovaní priemerných čínskych cien. Zmienenie skutočnosti, že medzi priemernou predajnou cenou odvetvia EÚ a priemernou predajnou cenou čínskych vyvážajúcich výrobcov bol enormný rozdiel, údajne viedlo ku skreslenému prezentovaniu faktov, a to kvôli rozdielu medzi predajnými cenami Únie a čínskymi dovoznými cenami.

               (244)

               Ako sa už uviedlo, Komisia na účel podhodnotenia vykonala podrobné porovnanie jednotlivých druhov výrobku, ktoré je nepopierateľne súčasťou analýzy ujmy. Okrem toho jasne uviedla príčinu rozdielov: skutočnosť, že nie všetky druhy výrobkov vyrábaných výrobným odvetvím Únie vyrábali čínski vyvážajúci výrobcovia. V dôsledku toho nemožno tvrdiť, že Komisia zavádzajúco a skreslene predložila fakty.

               (245)

               Jednotkové výrobné náklady sa zvýšili o viac ako 10 % v období od roku 2011 do OP, pričom v období rokov 2010 a 2011 zostali pomerne stabilné. Výrobné náklady vo všeobecnosti sledovali trend v oblasti predajných cien v období od roku 2009 do roku 2011. Zvýšenie jednotkových výrobných nákladov v roku 2012 bolo spôsobené znížením objemu výroby.

               (246)

               Čínska vláda takisto tvrdila, že pokles priemernej jednotkovej predajnej ceny počas posudzovaného obdobia bol okrem iného spôsobený zvýšením efektívnosti výroby. Okrem toho zvýšenie jednotkových výrobných nákladov v roku 2012 nebolo zrejme zapríčinené poklesom objemu výroby, ale zvýšením výrobnej kapacity.

               (247)

               Zvýšením efektívnosti počas obdobia rokov 2009 – 2011 sa dokonca znížili jednotkové výrobné náklady a preto prispeli k zníženiu jednotkovej predajnej ceny. Komisia však stanovila, že počas OP úroveň priemernej predajnej ceny klesla pod priemerné jednotkové výrobné náklady, a pokrývala ich len na 88 %. Zároveň nemohlo zvýšenie výrobnej kapacity spoločností zaradených do vzorky spôsobiť zvýšenie ich jednotkových výrobných nákladov. Ich výrobná kapacita sa v skutočnosti v období rokov 2011 až 2012 zvýšila len o 2,6 %, zatiaľ čo jednotkové výrobné náklady sa v rovnakom období znížili o 10,6 %. V dôsledku toho sú tieto tvrdenia zamietnuté.

         7.2.   Náklady práce

               (248)

               Náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 8

                  Priemerné náklady práce na zamestnanca

                           2009

                           2010

                           2011

                           OP

                           Priemerné náklady na zamestnanca (v EUR)

                           45 232

                           44 503

                           48 288

                           50 615

                              Index 2009

                              100

                              98

                              107

                              112

                              Index 2010

                              102

                              100

                              109

                              114

                              Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov z Únie.

               (249)

               V období od roku 2009 do OP sa priemerné náklady práce na zamestnanca nepretržite zvyšovali, celkovo o 12 %. K hlavnému zvýšeniu však došlo v období od roku 2011 do OP, a to o 4,8 %. Celkové zvýšenie nákladov práce možno čiastočne vysvetliť nákladmi, ktoré vznikli niektorým výrobcom v Únii v súvislosti s nečinnosťou závodov od roku 2011 do OP, inými slovami potrebou platiť zamestnancov napriek skutočnosti, že vlastne nepracovali.

         7.3.   Inventúrne súpisy

               (250)

               Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

                  Tabuľka 9

                  Inventúrne súpisy

                           2009

                           2010

                           2011

                           OP

                           Konečný stav zásob (v 1 000 m2)

                           1 540

                           1 875

                           1 657

                           1 778

                              Index 2009

                              100

                              122

                              108

                              115

                              Index 2010

                              82

                              100

                              88

                              95

                              Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov z Únie.

               (251)

               Medzi rokom 2011 a OP sa zásoby zvýšili o 7,3 % a medzi rokom 2009 a OP vzrástli o 15 %, pričom medzi rokmi 2010 a 2011 poklesli o 11,6 %.

               (252)

               Po zverejnení čínska vláda tvrdila, že trendy zásob nie sú relevantné, pretože ich zvýšenie bolo v absolútnom a pomernom ponímaní veľmi nízke.

               (253)

               Vzhľadom na cenový vývoj nie je pre výrobcu zmysluplné, aby udržiaval vysoké zásoby, pretože ich hodnota sa rýchlo znižuje. Od výrobcov z Únie by sa preto očakávalo, že budú mať obmedzené zásoby podobného výrobku. Zvýšenie zásob podobného výrobku medzi rokom 2011 a OP, aj keď nízke, je preto dôležitým ukazovateľom na určenie toho, či výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu. Vysoký objem zásob v absolútnom ponímaní v roku 2010 je potrebné vnímať v tej súvislosti, že predaj bol v danom roku oveľa vyšší ako v OP.

         7.4.   Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál

               (254)

               Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                  Tabuľka 10

                  Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií

                           2009

                           2010

                           2011

                           OP

                           Ziskovosť

                           –20,3 %

                           8,3 %

                           8,2 %

                           –14,5 %

                              Index 2009

                              100

                              241

                              240

                              129

                              Index 2010

                              – 244

                              100

                              99

                              – 174

                           Peňažný tok (v tis. EUR)

                           –21 550

                           29 574

                           33 425

                           6 200

                              Index 2009

                              100

                              337

                              355

                              229

                              Index 2010

                              –73

                              100

                              113

                              21

                           Investície (v 1 000 EUR)

                           46 087

                           18 230

                           7 633

                           10 712

                              Index 2009

                              100

                              40

                              17

                              23

                              Index 2010

                              253

                              100

                              42

                              59

                           Návratnosť investícií

                           –6,9 %

                           9,6 %

                           13,3 %

                           –11,5 %

                              Index 2009

                              100

                              339

                              393

                              66

                              Index 2010

                              –72

                              100

                              139

                              – 120

                              Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov z Únie.

               (255)

               Ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa stanovila pomocou čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii, vyjadreného ako percentuálny podiel obratu tohto predaja.

               (256)

               V roku 2009 zaznamenala väčšina výrobcov z Únie zaradených do vzorky straty, ktoré, ako bolo uvedené v oddiele D.7, vznikli najmä v dôsledku toho, že v tom období títo výrobcovia s výrobou podobného výrobku začínali. V roku 2010 dosiahol priemerný zisk už 8,31 %. Následne sa ziskovosť v roku 2011 mierne znížila, keď sa subvencovaný dovoz začal zvyšovať. Odvetvie napokon utrpelo počas OP značné straty, konkrétne pokles o 276,6 % v porovnaní s rokom 2011.

               (257)

               Vývoj čistého peňažného toku, t. j. schopnosti výrobcov z Únie zaradených do vzorky samofinancovať svoje činnosti, zaznamenal medzi rokom 2011 a OP výrazný pokles o 81 %. Od roku 2010 sa postupne zvyšoval a počas posudzovaného obdobia zaznamenal celkový nárast.

               (258)

               Návratnosť investícií bola vyjadrená ako zisk v percentách z čistej účtovnej hodnoty investícií.

               (259)

               Z tabuľky 10 vyplýva, že po počiatočnej fáze v roku 2009, keď výrobné odvetvie významne investovalo do podobného výrobku, investície medzi rokmi 2009 a 2011 neustále klesali a potom sa v OP zvýšili. V porovnaní s úrovňami roku 2009 však investície počas OP zostali na nízkej úrovni. Investície realizované počas OP boli zamerané najmä na výskum a vývoj, ako aj na zlepšovanie a udržiavanie výrobných technológií a postupov s cieľom zlepšiť efektívnosť. Výrobné odvetvie investovalo najmä do nových druhov výrobkov, ktoré sa počas rovnakého obdobia z ČĽR nedovážali a ktoré sú náročné na výskum a inovácie.

               (260)

               Naopak, návratnosť investícií sa medzi rokmi 2009 a 2012 znížila o 34 %. Pred OP sa však neustále zvyšovala, inými slovami, medzi rokmi 2009 a 2011 vzrástla o 293 %, ale počas OP poklesla v porovnaní s rokom 2011 o 186 %. Pokles v roku 2012 je logickým dôsledkom skutočnosti, že výrobné odvetvie Únie utrpelo počas OP stratu.

               (261)

               Pokiaľ ide o schopnosť zvyšovať kapitál, zistilo sa, že výrobné odvetvie Únie je čoraz menej schopné vytvárať peňažné prostriedky v súvislosti s podobným výrobkom, v dôsledku čoho sa zhoršuje finančná situácia výrobného odvetvia Únie.

         8.   Záver o ujme

               (262)

               Z analýzy situácie výrobného odvetvia Únie vyplýva jasne klesajúci trend pri všetkých hlavných ukazovateľoch ujmy. V posudzovanom období sa celková výroba vzhľadom na všeobecne sa zvyšujúcu spotrebu zvýšila. Aj keď sa objem predaja zvýšil, podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa v posudzovanom období zmenšil z dôvodu väčšieho zvýšenia spotreby v danom období. V posudzovanom období sa prudko znížili priemerné predajné ceny, a to malo negatívny vplyv na všetky ukazovatele finančnej výkonnosti, ako sú napríklad ziskovosť, peňažný tok, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.

               (263)

               Počas posudzovaného obdobia sa celkový objem predaja výrobného odvetvia Únie zvýšil. Zvýšenie objemu predaja výrobného odvetvia Únie sa však spájalo s výrazným znížením priemernej predajnej ceny, ako aj podielu výrobného odvetvia Únie na trhu.

               (264)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa pri prešetrovaní potvrdila najmä skutočnosť, že predajné ceny výrobného odvetvia Únie sú počas OP pod úrovňou jeho výrobných nákladov, a teda majú negatívny vplyv na ziskovosť výrobného odvetvia Únie, ktorá počas OP dosiahla výrazne negatívne úrovne.

               (265)

               Kapacita sa však medzi rokom 2009 a OP vyvíjala pozitívne. Okrem toho, hoci investície skutočne medzi rokom 2009 a OP poklesli, medzi rokom 2011 a OP sa zvýšili. Spôsobené to bolo tým, ako bolo vysvetlené v oddiele D.7.4, že spoločnosti zaradené do vzorky naďalej investovali do podobného výrobku, okrem iného tak, že sa zameriavali na druhy výrobku v oblastiach trhu, v ktorých ešte neexistujú vývozy týchto konkrétnych druhov výrobku z príslušnej krajiny a ktoré sú náročné na výskum a inovácie. Zároveň je zrejmé, že výrobné odvetvie Únie musí byť takisto schopné vyrábať a predávať veľké objemy základnejších druhov výrobku (ktoré sú v súčasnosti v konkurenčnom vzťahu so subvencovanými dovozmi z ČĽR), aby mohlo pokryť fixné náklady a dosiahnuť úspory z rozsahu.

               (266)

               Po zverejnení čínska vláda tvrdila, že v posúdení Komisie je nesúlad, pretože uviedla, že investície smerovali najmä do výskumu a vývoja a zároveň tvrdila, že kapacita sa počas OP zvýšila v dôsledku očakávania zvýšeného dopytu. Tieto tvrdenia nie sú nekonzistentné, ale doplňujúce: investície do nových druhov výrobkov v rovnakom období nevyhnutne vedú aj k zvýšeniu kapacity. Okrem toho, aj keď sa týmito investíciami skutočne zvyšujú náklady výrobného odvetvia Únie, sú tiež dôležitým ukazovateľom toho, že odvetvie vyvíja maximálne úsilie, aby zostalo konkurencieschopné.

               (267)

               V dôsledku toho je možné dospieť k záveru, že výrobné odvetvie Únie nielen utrpelo počas OP značnú ujmu, ale si aj aktívne hľadalo spôsoby, ako znížiť svoju expozíciu voči subvencovaným dovozom príslušného výrobku vyvíjaním inovatívnych výrobkov, ktoré sa ešte z príslušnej krajiny nedovážajú.

               (268)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 5 základného nariadenia.

         E.   PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ

               (269)

               V súlade s článkom 8 ods. 6 a 7 základného nariadenia sa preskúmalo, či subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny spôsobil výrobnému odvetviu Únie takú ujmu, ktorá sa môže považovať za značnú. Okrem subvencovaného dovozu sa preskúmali aj iné známe faktory, ktoré mohli v tom istom období spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa prípadná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala subvencovanému dovozu.

         1.   Vplyv subvencovaného dovozu

               (270)

               Pri prešetrovaní sa zistilo, že sa subvencovaný dovoz v posudzovanom období zvýšil, pričom sa jeho objem zvýšil o 596 % a jeho podiel na trhu o 366 %. Potvrdzuje sa preto, že objem dovozu príslušného výrobku, ako aj jeho podiel na trhu sa v posudzovanom období výrazne zvýšili. Existuje jasná časová zhoda medzi zvýšením subvencovaného dovozu a stratou podielu na trhu výrobného odvetvia Únie. Inými slovami: dovoz rástol výrazne rýchlejšie ako trh Únie a výrobcovia v Únii stratili podiel na trhu voči subvencovanému dovozu z Číny. Pri prešetrovaní sa takisto zistilo, že prostredníctvom subvencovaného dovozu sa v období prešetrovania podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie, ako sa uvádza v oddiele D.4.2.

               (271)

               Z prešetrovania vyplynulo, že ceny subvencovaného dovozu sa počas posudzovaného obdobia znížili o 27,2 % a viedli k ešte väčším rozdielom medzi cenami výrobcov z Únie a cenami vyvážajúcich výrobcov. Výrobné odvetvie Únie vzhľadom na tento významný cenový tlak vyvinulo výrazné úsilie o zníženie svojich výrobných nákladov. Napriek tomuto úsiliu mimoriadne nízka úroveň čínskych dovozných cien prinútila výrobné odvetvie Únie ďalej znižovať svoje predajné ceny na neziskové úrovne. Po počiatočnej fáze v roku 2009 dosiahli výrobcovia z Únie stabilné úrovne zisku v roku 2010 a 2011. Počas OP však výrobcovia z Únie zaznamenali výrazné straty.

               (272)

               Po zverejnení niekoľko zainteresovaných strán namietalo voči záveru Komisie v tom, že existuje príčinná súvislosť medzi značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a subvencovaným dovozom z ČĽR. Tvrdili, že neexistuje časová zhoda medzi ujmou a zvýšeným dovozom z príslušnej krajiny. Zapríčinené je to tým, že medzi rokmi 2009 a 2011 sa čínsky dovoz výrazne zvýšil. Okrem toho, priemerná cena čínskeho dovozu bola v roku 2011 4,96 EUR/m2, čo je suma približujúca sa k sume v roku 2012 (4,38 EUR/m2).

               (273)

               Rovnaké strany tvrdili, že záver o tom, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie by mala byť priradená čínskemu dovozu v roku 2012, je v rozpore s jej zisteniami o tom, že čínsky dovoz údajne nemal záporný vplyv o rok skôr, aj keď priemerná dovozná cena bola veľmi podobná.

               (274)

               Strany takisto tvrdili, že časovú zhodu medzi utrpenou ujmou a subvencovaným čínskym dovozom nemožno posúdiť na základe celého posudzovaného obdobia od roku 2009 do konca OP bez toho, aby sa zohľadnili zasahujúce trendy zaznamenané v tomto období.

               (275)

               Od začiatku posudzovaného obdobia do konca OP sa dovoz zvýšil o 596 % a jeho podiel na trhu sa zvýšil o 321 %. Dovozné ceny sa v priebehu posudzovaného obdobia znížili o 27,2 %.

               (276)

               Je pravdou, že ziskové rozpätie výrobného odvetvia Únie bolo v roku 2011 len mierne nižšie ako v roku 2010 napriek vysokému zvýšeniu dovozu z ČĽR už v roku 2011. Počas roka 2011 sa však výrazne zvýšila spotreba solárneho skla v Únii, konkrétne o 20,4 % medzi rokmi 2010 a 2011, zatiaľ čo dovoz z ČĽR sa za rovnaké obdobie zvýšil o 150 %. Počas OP spotreba dokonca klesla o mierne viac ako 19 %, objem čínskeho dovozu sa však aj tak ešte zvýšil o viac ako 35 %. Týmto sa jasne preukazuje časová zhoda medzi značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas OP, a výrazným zvýšením subvencovaného čínskeho dovozu. Logicky takisto určitý čas trvá, kým výrobcovia z Únie pocítia niektoré z negatívnych vplyvov zvýšeného subvencovaného dovozu (napríklad úbytok klientov, utrpenie strát, zníženie návratnosti investícií a peňažných tokov atď.). Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

               (277)

               Komisia takisto analyzovala zasahujúce trendy počas posudzovaného obdobia. Skutočnosť, že v roku 2011 bolo výrobné odvetvie Únie ešte ziskové, aj keď sa v tom roku už zvýšil čínsky dovoz, neovplyvňuje záver, že v OP došlo k časovej zhode medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a pokračujúcim rastom subvencovaného čínskeho dovozu.

               (278)

               Počas OP spotreba síce klesla o mierne viac ako 19 %, čínski vyvážajúci výrobcovia však:

                           a)

                           zvýšili svoj podiel na trhu o 12,4 percentuálneho bodu v porovnaní s rokom 2011, zatiaľ čo podiel výrobného odvetvia Únie na trhu klesol o 12,3 percentuálneho bodu;

                           b)

                           zvýšili objemy čínskeho dovozu o viac ako 35 % v porovnaní s poklesom predaja výrobného odvetvia Únie o 32 % a

                           c)

                           ešte znížili svoje už veľmi nízke vývozné ceny o viac ako 10 % a podhodnotili ceny výrobného odvetvia Únie až o 26,7 %, čím prispeli k stratám, ktoré počas OP utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (279)

               Na základe uvedenej analýzy dospela Komisia k záveru, že prítomnosť subvencovaného dovozu a značný nárast jeho podielu na trhu za ceny, ktoré neustále podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie, spôsobili značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

         2.   Vplyv iných faktorov

   2.1.   Dovoz z tretích krajín

               (280)

               Objem dovozu z iných tretích krajín sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:

                  Tabuľka 11

                  Dovoz z tretích krajín (v tis. m2)

                           Tretie krajiny

                           2009

                           2010

                           2011

                           OP

                           Objem (v m2)

                           700

                           886

                           1 287

                           1 023

                              Index

                              100

                              127

                              184

                              146

                           Podiel na trhu

                           4,2 %

                           3,1 %

                           3,8 %

                           3,7 %

                              Index

                              100

                              74

                              90

                              88

                           Priemerná cena v EUR/m2

                           10,50

                           10,09

                           9,60

                           8,40

                              Index

                              100

                              96

                              91

                              80

                              Zdroj: združenie Glass for Europe a podnet.

               (281)

               Objem dovozu z iných tretích krajín sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 46 %, a to v súlade so zvýšením spotreby v Únii. Podiel tohto dovozu na trhu sa počas OP v porovnaní s rokom 2011 mierne znížil (o 3,7 %), ale celkovo zostal počas posudzovaného obdobia stabilný. Druhým najväčším vývozcom po ČĽR je Turecko nasledované Indiou.

               (282)

               Z dostupných informácií týkajúcich sa dovozu zo všetkých tretích krajín vyplýva, že priemerná dovozná cena bola vyššia než priemerná čínska dovozná cena. To isté platí aj pre jednotkovú cenu za určité druhy príslušného výrobku. Priemerná dovozná cena tretích krajín bola na druhej strane podobná alebo vyššia ako priemerná cena výrobného odvetvia Únie.

               (283)

               Na základe nízkych celkových objemov dovozu z tretích krajín a ich podielov na trhu, ako aj na ich cenových úrovní Komisia dospela k záveru, že dovoz z tretích krajín nemohol narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

         2.2.   Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu

               (284)

               Objem vývozu výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjal takto:

                  Tabuľka 12

                  Výkonnosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky v oblasti vývozu

                           2009

                           2010

                           2011

                           OP

                           Hodnota vývozného predaja (v 1 000 EUR)

                           19 313

                           19 814

                           27 419

                           7 001

                              Index

                              100

                              103

                              142

                              36

                           Objem vývozného predaja (v tis. m2)

                           1 460

                           1 713

                           2 708

                           760

                              Index

                              100

                              117

                              185

                              52

                           Priemerná cena (v EUR/m2)

                           13,22

                           11,56

                           10,12

                           9,21

                              Index

                              100

                              87

                              77

                              70

                              Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov z Únie.

               (285)

               Vývozný predaj výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v období od roku 2009 do roku 2011 zvýšil, ale v OP jeho hodnota náhle klesla o 74 % a jeho objem o 71,9 %. Na základe odpovedí čínskych vývozcov zaradených do vzorky to nastalo zrejme v dôsledku veľmi nízkych cien čínskych vývozov do hlavných cieľových krajín vývozu výrobného odvetvia Únie (konkrétne USA, Kanady).

               (286)

               Vývozný predaj výrobcov z Únie zaradených do vzorky predstavoval 20 % ich celkového objemu predaja v roku 2009 (v počiatočnej fáze), 11 % v priebehu roka 2010 a počas roka s najvyššou úrovňou, t. j. roka 2011, len 14 %. V 2012 došlo k ďalšiemu poklesu na 5 %.

               (287)

               Trh Únie, ktorý je jedným z najväčších na svete, je hlavným trhom pre výrobný priemysel Únie, nie trhy tretích krajín. Takisto skutočnosť, že solárne sklo je pomerne ťažké a krehké, sa prejavuje v dodatočných nákladoch pri preprave na vzdialenosti (z dôvodu poškodenia a korózie). Vyšetrovaním sa takisto potvrdilo, že znížená vývozná výkonnosť je spôsobená najmä súťažením s čínskym vývozom s nízkymi cenami aj na trhoch tretích krajín. V dôsledku toho Komisia nemôže dospieť k záveru, že zhoršená vývozná výkonnosť výrobcov v Únii porušuje príčinnú súvislosť medzi subvencovanými dovozmi a ujmou, ktorú utrpelo vývozné odvetvie Únie.

               (288)

               Po zverejnení niekoľko strán spochybnilo zistenia Komisie o tom, že pokles vývozného predaja výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas OP bol s najväčšou pravdepodobnosťou spôsobený veľmi nízkymi cenami čínskeho vývozu do hlavných cieľových krajín vývozu výrobného odvetvia Únie (konkrétne USA, Kanady). Domnievali sa, že tento záver je neodôvodnený, pretože čínsky vývoz existoval aj v roku 2011, a preto neexistuje dôvod, prečo by sa mal vplyv vyskytnúť až v roku 2012. Zastávali tiež názor, že skutočným dôvodom veľmi nízkeho vývozného predaja bola skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie nebolo konkurencieschopné a keď sa ceny na svetovom trhu znížili, výrobné odvetvie Únie nedokázalo zostať konkurencieschopné. Strany tvrdili, že v dôsledku toho pokles vývozného predaja výrobného odvetvia Únie počas OP ešte prispel k utrpenej ujme.

               (289)

               Komisia odmieta tieto tvrdenia z nasledujúcich príčin. Trh Únie je stále hlavným trhom pre výrobné odvetvie Únie, nie trhy tretích krajín. Dodatočné náklady spôsobené pri preprave na vzdialenosť (z dôvodu poškodenia a korózie) môžu byť takisto kompenzované len v prípade, že cenová úroveň v tretích krajinách je dostatočne vysoká. Zdá sa, že to tak nie je. Na základe informácií, ktoré má Komisia k dispozícii z vyplnených dotazníkov od vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, boli ceny čínskeho vývozu do hlavných vývozných cieľových krajín výrobného odvetvia Únie skutočne veľmi nízke a v porovnaní s rokom 2011 sa znížili ešte viac počas OP. Z toho vyplýva, že znížená vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie je zapríčinená najmä čínskym vývozom s čoraz nižšou cenou, takisto na trhy tretích krajín, čo sa počas prešetrovania potvrdilo.

               (290)

               Rovnaké strany takisto tvrdili, že prešetrovanie sa týkalo trhu Únie a neposudzovalo sa v ňom žiadne údajné nespravodlivé stanovovanie cien na trhoch tretích krajín.

               (291)

               Okrem toho zistenia inštitúcií EÚ, a to aj za predpokladu, že boli správne, prisúdili ujmu spôsobenú inými faktormi subvencovaným dovozom do Únie. Z toho vyplýva, že údajné čínske vývozy s nízkou cenou alebo subvencované čínske vývozy do tretích krajín nepredstavovali subvencované dovozy do EÚ a ako také sa kvalifikovali ako ďalší faktor, ktorého účinky spôsobujúce ujmu nemožno pripísať dumpingovému dovozu.

               (292)

               Komisia odmieta toto tvrdenie. Neprešetrovala, či sú ceny dovozu ČĽR do tretích krajín dumpingové a/alebo subvencované. Iba stanovila na základe vývozných cien do tretích krajín, ktoré boli predložené vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky, že uvedené ceny v uplynulých rokoch stabilne klesali.

               (293)

               V rovnakom zmysle Komisia analyzovala cenový pokles dovozu z ČĽR do tretích krajín ako samostatný faktor a nepripísala ho subvencovanému dovozu do Únie. Táto skutočnosť sa skutočne použila len ako možné vysvetlenie vývozu výrobného odvetvia do hlavných cieľových krajín vývozu v súvislosti so skutočnosťou, že uvedené trhy nie sú a nikdy neboli hlavnými trhmi výrobného odvetvia Únie. Aj v najsilnejších rokoch 2010 a 2011 sa viac ako 85 % predaja výrobného odvetvia Únie predalo na trhu Únie.

               (294)

               Komisia preto dospela k záveru, že zhoršená vývozná výkonnosť výrobcov v Únii zaradených do vzorky nemôže porušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovanými dovozmi a ujmou, ktorú utrpelo vývozné odvetvie Únie.

         2.3.   Vývoj spotreby a kapacity

               (295)

               Ako bolo uvedené v oddiele D.3, spotreba Únie sa od roku 2009 do OP zvýšila o 65 %. Svoj vrchol dosiahla v roku 2011, keď sa zvýšila o 105 % v porovnaní s rokom 2009. Výrobné odvetvie Únie však nemohlo mať z tohto nárastu spotreby úplný úžitok. Jeho celkový predaj sa do roku 2011 významne zvyšoval, rástol však pomalšie ako trh. Potom sa počas OP znížil aj z celkového hľadiska. Jeho podiel na trhu sa počas posudzovaného obdobia neustále znižoval až dosiahol počas OP pokles o 25,7 % v porovnaní s rokom 2009 (– 15,8 % v porovnaní s rokom 2011). Naopak, čínsky podiel na trhu, ako aj objem predaja prudko narastal, a to aj napriek poklesu spotreby medzi rokom 2011 a OP, pričom dosiahol zvýšenie o 68,4 % medzi rokom 2011 a OP a celkové zvýšenie o 321 % počas celého obdobia. Počas posudzovaného obdobia došlo k zvýšeniu čínskeho dovozu, a to o 596 %.

               (296)

               Keďže sa spotreba v Únii počas posudzovaného obdobia zvyšovala, jej vývoj podporuje príčinnú súvislosť medzi zvyšujúcim sa subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a sama o sebe nie je príčinou ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. Okrem toho aj počas OP, keď spotreba klesla, čínsky subvencovaný dovoz dokázal naďalej zvyšovať svoj podiel na trhu na úkor výrobného odvetvia Únie.

               (297)

               Po zverejnení niekoľko strán tvrdilo, že ujma spôsobená výrobnému odvetviu Únie bola zapríčinená poklesom spotreby v Únii. Toto je údajne jediný faktor, ktorý klesol po prvý raz v roku 2012 a s ktorým možno odôvodnene spájať ujmu, zatiaľ čo čínsky dovoz sa začal už v roku 2011 s cenami porovnateľnými s cenami v roku 2012.

               (298)

               V roku 2012 spotreba skutočne v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi klesla. Analýza Komisie sa však týka obdobia od začiatku roka 2009 do konca OP a v tomto období sa spotreba Únie celkovo zvýšila o 65 %. Počas posudzovaného obdobia sa podiel výrobného odvetvia Únie na trhu konštantne a výrazne znižoval, celkovo o 25,7 %, zatiaľ čo podiel čínskeho vývozu na trhu sa zvýšil o 321 %. Počas posudzovaného obdobia došlo k zvýšeniu čínskeho dovozu, a to o 596 %.

               (299)

               Okrem toho bola počas OP spotreba Únie ešte na porovnateľnej úrovni ako v roku 2010, pričom, ako sa uvádza v tabuľke 10, rok 2010 bol rokom, keď výrobné odvetvie Únie dosiahlo zodpovedajúci zisk. Z toho dôvodu nemohol samotný pokles spotreby Únie počas OP viesť k stratám, ktoré utrpelo výrobné odvetvie Únie počas OP. Okrem toho, podiel výrobného odvetvia Únie na trhu klesol medzi rokmi 2010 a 2012 o 26,6 %, zatiaľ čo podiel čínskeho dovozu na trhu sa v rovnakom období zvýšil o 318 %. Nakoniec, ak pokles spotreby počas OP mal ovplyvniť ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, pokles by mal ovplyvniť aj čínsky dovoz. Jednoznačne to tak však v tomto prípade nebolo. Naopak, počas OP sa čínsky dovoz významne zvýšil z hľadiska objemu, ako aj podielu na trhu.

               (300)

               Vzhľadom na uvedené úvahy Komisia toto tvrdenie zamieta. Komisia preto dospela k záveru, že uvedený pokles spotreby v OP nemohol narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (301)

               Pokiaľ ide o výrobnú kapacitu vo výrobnom odvetví Únie, ako sa stanovuje v uvedenej tabuľke 4, jej zvýšenie zreteľne odzrkadľovalo trend zvyšovania spotreby Únie do konca roka 2011. Vyšetrovaním sa odhalilo, že hlavnou príčinou zvýšenia výrobnej kapacity medzi rokom 2011 a OP, na úrovni 12,5 %, bol vstup jednej spoločnosti na trh so solárnym sklom. Výrobná kapacita všetkých ostatných spoločností sa v rovnakom období mierne znížila. V dôsledku toho celkový trend vývoja kapacity výrobného odvetvia Únie sledoval trend spotreby Únie. Komisia sa preto domnieva, že vysoká výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie, ktorá už bola vysoká na začiatku posudzovaného obdobia a ktorá zostala počas OP vysoká, nemohla narušiť príčinnú súvislosť so subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (302)

               Po zverejnení niekoľko strán tvrdilo, že Komisia nezohľadnila údajnú nadmernú kapacitu ako dôležitú príčinu ujmy. Počas posudzovaného obdobia údajne nebolo zvýšenie kapacity odôvodnené zvýšením spotreby, keďže výrobné odvetvie Únie zažívalo stály obrovský rozdiel medzi výrobnou kapacitou a spotrebou, čo nie je, podľa ich názoru, hospodársky udržateľné. Ďalej tvrdili, že skutočnosť, že na trh vstúpil nový účastník medzi rokom 2011 a koncom OP, prispela k spôsobenej ujme, pretože sa zvýšila domáca hospodárska súťaž.

               (303)

               Strany takisto tvrdili, že klesajúca spotreba Únie, rastúca výrobná kapacita v spojení s poklesom vývozného predaja mali za následok nízku mieru využitia kapacity. Táto nízka miera využitia kapacity spôsobila vysoké fixné náklady, ktoré mali podľa ich názoru vážny vplyv na odvetvie solárneho skla v Únii.

               (304)

               Komisia konštatuje, že úroveň kapacity celého výrobného odvetvia Únie bola stále vyššia ako celková spotreba Únie počas celého posudzovaného obdobia. Napriek tomu to nezabránilo spoločnostiam z výrobného odvetvia Únie zaradeným do vzorky, aby počas dvoch rokov pred OP dosahovali zisky, zatiaľ čo len počas OP utrpeli významné straty na úrovni – 14,5 %.

               (305)

               Okrem toho sa kapacita výrobcov z Únie zaradených do vzorky zvýšila medzi rokmi 2010 a 2011 len o 4 % a medzi rokom 2011 a OP o 2,6 %, výsledkom čoho je mierny celkový nárast medzi rokom 2010 a OP na úrovni 6,7 %.

               (306)

               Z toho vyplýva, že rozdiel medzi spotrebou a kapacitou existoval počas celého posudzovaného obdobia a aj keď bol v OP mierne vyšší, nemožno ním vysvetliť obrovské straty, ktoré v OP utrpeli spoločnosti zaradené do vzorky. V dôsledku toho Komisia odmieta tvrdenie, že úroveň kapacity výrobného odvetvia Únie nie je hospodársky udržateľná.

               (307)

               Pokiaľ ide o argument, že nový účastník na trhu v roku 2012 prispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, Komisia konštatuje, že tento nový účastník trhu, aj keď zaviedol vysokú kapacitu, mal počas OP veľmi obmedzený objem výroby a predaja v rozsahu 2 % celkového predaja EÚ. V dôsledku toho mal jeho vstup sotva vplyv na výkonnosť výrobného odvetvia Únie ako celku s výnimkou toho, že výrazne zvýšil údaje o jeho kapacite a využití kapacity. Bez údajov tejto spoločnosti by sa kapacita všetkých výrobcov v Únii medzi rokmi 2011 a 2012 v skutočnosti znížila.

               (308)

               Prešetrovaním sa nepotvrdilo ani to, že na odvetvie solárneho skla majú vážny vplyv fixné náklady. Priemerné fixné náklady výrobcov z Únie zaradených do vzorky boli počas OP v skutočnosti v rozsahu 25 % až 35 % celkových výrobných nákladov. V predchádzajúcich rokoch 2010 a 2011 bolo percento fixných nákladov mierne nižšie, ale stále v rovnakom rozsahu. Z toho jasne vyplýva, že vysoká kapacita v OP mala zrejmý vplyv na výrobné náklady, ale jej vplyv nebol významný a nemožno ním vysvetliť vysoké straty vzniknuté v OP, najmä v porovnaní so ziskami dosiahnutými v predchádzajúcich rokoch. Okrem toho miera využitia kapacity výrobcov z Únie zaradených do vzorky klesla v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi, ale v OP bola ešte na úrovni 65 %.

               (309)

               Nakoniec, Komisia v analýze zohľadnila aj to, že inštalovanú kapacitu možno prispôsobiť na výrobu iných druhov skla, ktoré nepatria do rozsahu tohto prešetrovania. Komisia preto, aj z dôvodu tohto faktora, nesúhlasí so zainteresovanou stranou v tom, že vysoká inštalovaná kapacita nie je hospodársky udržateľná.

               (310)

               Vzhľadom na uvedené Komisia odmieta tvrdenia predložené stranami a znovu uvádza, že vývoj spotreby, kapacity a využitia kapacity počas posudzovaného obdobia, analyzovaný samostatne aj súhrnne, nie je taký, aby narušil príčinnú súvislosť zistenú medzi značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a subvencovaným dovozom.

         2.4.   Vývoj v oblasti solárnych modulov

               (311)

               Podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii (20), približne 80 až 85 % solárneho skla sa predáva výrobcom solárnych modulov (fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a modulov z tenkého fotovoltického filmu), a približne 15 až 20 % predaja výrobcom plochých slnečných tepelných kolektorov na výrobu horúcej vody. Z toho vyplýva, že trendy zaznamenané v oblasti solárnych modulov majú významný vplyv na spotrebu solárneho skla.

               (312)

               Po zverejnení dve strany tvrdili, že okrem vývoja spotreby príslušného výrobku bola ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobená aj poklesom spotreby solárnych modulov a stratami, ktoré toto odvetvie utrpelo na konci roka 2011/začiatku roka 2012. Vplyv finančných ťažkostí výrobcov solárnych panelov na trh so solárnym sklom sa údajne začal prejavovať na konci roka 2011 a v roku 2012 z dôvodu nevyhnutnej časovej medzery medzi uvedenými dvomi udalosťami.

               (313)

               Spotreba solárnych modulov sa v rovnakom období, t. j. v rokoch 2009 – 2012, neustále zvyšovala, a hoci v roku 2012 došlo k poklesu, úroveň spotreby bola stále o 221 % vyššia než v roku 2009 a o 44 % vyššia ako v roku 2010 (21). Okrem toho sa zistilo, že zatiaľ čo dopyt po moduloch v Únii bol pôvodne tvorený schémami finančnej pomoci, najmä výkupnými cenami (feed-in-tariffs), nebolo možné dospieť k záveru, že zníženie výkupných cien (na konci roka 2011 a začiatkom roka 2012) narušilo príčinnú súvislosť medzi subvencovanými dovozmi a ujmou (22). Dôvodom bola skutočnosť, že dopyt po solárnych moduloch zostal v tom istom období rokov 2009 – 2012 aj naďalej relatívne vysoký.

               (314)

               Úroveň spotreby solárnych modulov, a v dôsledku toho aj dopyt po solárnom skle, zostali teda počas posudzovaného obdobia vysoké. Jej mierny pokles v roku 2012 nemožno ako taký považovať za faktor, ktorý by narušil príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (315)

               Podobne, keďže dopyt po solárnych moduloch zostal v období rokov 2009 – 2012 pomerne vysoký a dopyt po solárnom skle sa v rovnakom období zvýšil o 65 %, vplyv spotreby solárneho skla na zhoršenie finančnej situácie výrobcov solárnych modulov na konci roka 2011/začiatku roka 2012 nemožno samotný považovať za taký faktor, ktorý by narušil príčinnú súvislosť stanovenú medzi subvencovaným dovozom solárneho skla z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (316)

               Vzhľadom na uvedené Komisia potvrdzuje, že vývoj spotreby solárnych modulov nemožno ako taký považovať za faktor, ktorý by narušil príčinnú súvislosť stanovenú medzi subvencovaným dovozom z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

         3.   Záver

               (317)

               Z prešetrovania vyplynulo, že existuje príčinná súvislosť medzi značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a subvencovaným dovozom z ČĽR. Komisia analyzovala iné možné príčiny ujmy, ako je dovoz z tretích krajín, vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie, zmeny vzorov spotreby a výrobnej kapacity alebo trhová situácia niektorých používateľov príslušného výrobku. Nezistilo sa, že by akýkoľvek z nich, analyzovaný jednotlivo a súhrnne, bol taký, aby narušil príčinnú súvislosť stanovenú medzi subvencovaným dovozom z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (318)

               Na základe tejto analýzy, pri ktorej sa riadne odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu odvetvia Únie od poškodzujúcich účinkov subvencovaného dovozu, sa dospelo k záveru, že subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny spôsobil odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 6 základného nariadenia.

               (319)

               Po OP niekoľkí výrobcovia solárneho skla v Únii verejne oznámili ukončenie výrobných prevádzok, čím sa nevyhnutne presunula významná prevádzková kapacita do nevyužitej kapacity. Týmto sa ešte posilňuje príčinná súvislosť stanovená vyššie a preukazuje sa ničivý účinok, ktorý má subvencovaný dovoz na výrobné odvetvie Únie.

         F.   ZÁUJEM ÚNIE

               (320)

               Komisia v súlade s článkom 31 základného nariadenia preskúmala, či napriek záveru o poškodzujúcej subvencii nebolo jednoznačne v záujme Únie, aby v tomto prípade prijala opatrenia. Analýza záujmu Únie bola založená na vyhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov, dodávateľov surovín a používateľov príslušného výrobku.

         1.   Záujem výrobného odvetvia Únie

               (321)

               V období prešetrovania bolo vo výrobnom odvetví Únie priamo zamestnaných približne 860 osôb v oblasti výroby a predaja podobného výrobku. Pri prešetrovaní sa zistilo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu spôsobenú subvencovaným dovozom z príslušnej krajiny počas obdobia prešetrovania. Niektorí výrobcovia z Únie boli už nútení zatvoriť svoje výrobné zariadenia, kým niektorí ďalší čelili platobnej neschopnosti (23). Pokiaľ by sa neprijali opatrenia, hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie by sa s veľkou pravdepodobnosťou ďalej zhoršovala.

               (322)

               Očakáva sa, že uložením antisubvenčného cla sa odstránia škodlivé účinky subvencovania narúšajúce trh a obnoví sa účinná hospodárska súťaž na trhu Únie, čo umožní výrobnému odvetviu Únie upraviť ceny podobného výrobku tak, aby odrážali výrobné náklady, a tým sa zlepší jeho ziskovosť. Možno takisto očakávať, že uloženie opatrení by výrobnému odvetviu Únie umožnilo získať späť aspoň časť podielu na trhu, ktorý stratilo počas posudzovaného obdobia, čo by malo priaznivý vplyv na jeho celkovú finančnú situáciu.

               (323)

               Okrem toho by výrobné odvetvie Únie malo mať lepší prístup ku kapitálu a malo byť schopné pokračovať v investíciách do výskumu, vývoja a inovácií na trhu so solárnym sklom.

               (324)

               A nakoniec je pravdepodobné, že výrobcovia z Únie, ktorí boli nútení zastaviť výrobu v dôsledku tlaku čínskeho subvencovaného dovozu, by mohli svoju podnikateľskú činnosť obnoviť. Celkovo by sa v rámci tohto scenára zabezpečili nielen existujúce pracovné miesta, ale takisto by existoval opodstatnený výhľad na ďalšie rozšírenie výroby a zvýšenie zamestnanosti.

               (325)

               Pokiaľ sa neprijmú opatrenia, očakávajú sa ďalšie straty podielu na trhu a ďalšie znižovanie ziskovosti výrobného odvetvia Únie. Táto situácia by bola z krátkodobého až strednodobého hľadiska neudržateľná. V dôsledku toho by okrem veľkého počtu výrobcov z Únie, ktorí už boli nútení z trhu odísť, mohli ďalší výrobcovia čeliť platobnej neschopnosti, a to by z krátkodobého až strednodobého hľadiska pravdepodobne viedlo k zániku výrobného odvetvia Únie a následne výrazne ovplyvnilo existujúce pracovné miesta.

               (326)

               Preto sa dospelo k záveru, že uloženie antisubvenčného cla by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.

         2.   Záujem neprepojených dovozcov a obchodníkov

               (327)

               Obchodovanie s príslušným výrobkom bolo hlavnou ekonomickou činnosťou dvoch spolupracujúcich dovozcov. Obaja diverzifikovali zdroje príslušného výrobku, to znamená, že neodoberali zdroje len z ČĽR, ale aj z Únie a tretích krajín.

               (328)

               Tvrdilo sa, že uloženie opatrení v súvislosti s príslušným výrobkom by negatívne ovplyvnilo ekonomickú činnosť dovozcov. Po prvé, uloženie ciel by nemalo viesť k vylúčeniu dovozu z ČĽR v celom rozsahu. Po druhé, aj keď možno očakávať, že uloženie opatrení môže mať negatívny vplyv na finančnú situáciu dovozcov dovážajúcich výlučne alebo najmä z ČĽR, dá sa predpokladať, že vzhľadom na možnosť odoberať zdroje z tretích krajín budú dovozcovia flexibilní a v prípade potreby zmenia svoje zdroje dodávok.

               (329)

               Dospelo sa preto k záveru, že uloženie opatrení na navrhovanej úrovni môžu mať určitý negatívny vplyv na situáciu neprepojených dovozcov príslušného výrobku, ale že tento vplyv je zmiernený skutočnosťou, že dovozcovia a obchodníci môžu využiť iné zdroje dodávok, z tretích krajín a z výrobného odvetvia Únie, pričom výrobné odvetvie Únie má kapacitu na zvýšenie výroby, a že tento negatívny vplyv v žiadnom prípade neprevýši pozitívny vplyv na ostatné strany.

         3.   Záujem dodávateľov surovín

               (330)

               Žiadny dodávateľ surovín nespolupracoval pri prešetrovaní. Vzhľadom na chýbajúce údaje od týchto dodávateľov neboli k dispozícii žiadne dôkazy o tom, že uloženie opatrení by bolo v rozpore so záujmom uvedených strán.

         4.   Záujem používateľov

               (331)

               Všetci používatelia, ktorí odpovedali, sú výrobcovia solárnych modulov a/alebo tepelných kolektorov. Traja používatelia podporujú uloženie antisubvenčného cla, pričom tvrdia, že výrobné odvetvie Únie vyrába solárne sklo vyššej kvality, ktoré čínske spoločnosti nie sú vždy schopné dodať. Traja ďalší používatelia sa vyjadrili naopak proti uloženiu antisubvenčných opatrení. Títo používatelia predpokladajú, že uloženie antisubvenčného cla by malo negatívny vplyv na ich podnikanie. Vzhľadom na katastrofálnu situáciu v odvetví solárnych modulov očakávajú, že nebudú môcť preniesť zvýšenie ceny na konečných spotrebiteľov.

               (332)

               Podľa informácií, ktoré poskytli používatelia, solárne sklo predstavuje približne iba 6 – 8 % celkových nákladov na solárne moduly. Solárne sklo predstavuje teda iba obmedzenú časť nákladov na fotovoltické moduly a ich konečnej hodnoty. Okrem toho je možné predpokladať, že v prípade uloženia antisubvenčného cla na solárne sklo dovážané z ČĽR by mal byť vplyv na celkové náklady na solárne moduly nižší ako 1 %. Príčinou je najmä skutočnosť, že spolupracujúci používatelia nakupujú významné množstvá solárneho skla od výrobcov z Únie.

               (333)

               Možné uloženie antisubvenčného cla teda s najväčšou pravdepodobnosťou spôsobí mierny nárast cien vstupov na výrobu solárnych modulov v porovnaní s porovnávacím scenárom bez cla, ale neočakáva sa, že to bude mať významný negatívny vplyv na náklady a konečné ceny v odvetví solárnych modulov v Únii.

               (334)

               Niektorí používatelia už okrem toho majú iné zdroje dodávok, napr. z Turecka a Indie, na ktoré by uloženie antisubvenčného cla nemalo negatívny účinok. Ostatní používatelia sa môžu takisto preorientovať na iné zdroje dodávok, či už z tretích krajín alebo z výrobného odvetvia Únie.

               (335)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia zamietla argumenty proti uloženiu opatrení, ktoré predložili niektorí používatelia.

         5.   Aspekty hospodárskej súťaže

               (336)

               Jeden dovozca tvrdil, že vzhľadom na skutočnosť, že sa niektorí výrobcovia z Únie podieľali na celosvetovom karteli výrobcov plochého skla (solárne sklo je jeho súčasťou) a v roku 2007 im Európska komisia uložila pokuty, využívajú antisubvenčný nástroj ako prostriedok na vyrovnanie straty spôsobenej týmito pokutami za kartel a znižovaním podielu na trhu Únie. Ak by sa okrem toho prístup na trh Únie obmedzil prostredníctvom antisubvenčného cla, znamenalo by to pre výrobcov z Únie silnejšiu motiváciu vstupovať do kartelu alebo sa uchyľovať k protisúťažnému správaniu v súvislosti s výrobkami, akými sú nábytkárske výrobky, ktoré majú v Únii obmedzené možnosti pákového efektu v súvislosti s objemom.

               (337)

               Tieto argumenty by sa mali zamietnuť. Po prvé Komisia konštatuje, že kartel prestal fungovať v roku 2007. Účinky kartelu z minulosti preto nemali žiadny dosah na odvetvie počas posudzovaného obdobia. Po druhé žiadny z výrobcov z Únie zaradených do vzorky nebol súčasťou kartelu, ani žiadny zo súčasných výrobcov z Únie s najvyšším objemom predaja. Po tretie možné uloženie antisubvenčného cla pravdepodobne nebude mať vplyv na súťažné správanie výrobného odvetvia Únie, keďže na jednej strane sa tým nezmení štruktúra trhu Únie a na druhej strane majú podniky všeobecnú povinnosť dodržiavať platné predpisy Únie a vnútroštátne predpisy týkajúce sa hospodárskej súťaže, bez ohľadu na to, či sú alebo nie sú uložené clá.

               (338)

               Jeden dovozca tiež tvrdil, že uloženie ciel by malo negatívny vplyv na trh Únie, pokiaľ ide o antireflexný povrch solárneho skla. Na tomto trhu, ktorý dovozca vymedzil ako príbuzný trh, údajne prevažujú výrobcovia z Únie a uloženie opatrení by posilnilo ich postavenie na úkor konkurenčných poskytovateľov antireflexných povrchov. Okrem toho uviedol, že dovozcovia čelia problémom pri získavaní objednávok od výrobcov z Únie alebo pri dodaniach takýchto objednávok v primeranom čase a za primerané ceny.

               (339)

               Trh s antireflexnými povrchmi je zahrnutý do prešetrovania a nie je príbuzným trhom. Z prešetrovania vyplynulo, že výrobcovia z Únie skutočne zostali počas OP aj napriek relatívne vyšším účtovaným cenám na tomto špecializovanom trhu konkurencieschopní, keďže trh považuje ich výrobky s povrchovou úpravou za výrobky s kvalitatívnou výhodou. Neboli však predložené žiadne dôkazy o tom, že by výrobné odvetvie Únie nebolo schopné uspokojiť prípadný zvýšený dopyt po solárnom skle s antireflexným povrchom. Tento argument by sa mal preto zamietnuť.

               (340)

               Pokiaľ ide o tvrdenie, že výrobcovia Únie odmietli poskytovať objednávky alebo včasné dodávky za primerané ceny, je záležitosťou každého výrobcu zvoliť si vlastnú obchodnú stratégiu, pokiaľ takýto výrobca alebo takíto výrobcovia nie sú v postavení jediného dominantného subjektu alebo v spoločnom dominantnom postavení na relevantnom trhu. Na trhu Únie existuje hospodárska súťaž dostatočná na to, aby bolo možné zmeniť a/alebo diverzifikovať dodávateľov. Uvedený argument by sa mal preto takisto zamietnuť.

         6.   Záver o záujme Únie

               (341)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že na základe vyhodnotenia všetkých rôznych záujmov ako celku je záujmom Únie uloženie konečných opatrení na dovoz solárneho skla s pôvodom v ČĽR.

         G.   VYROVNÁVACIE OPATRENIA

               (342)

               Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti so subvencovaním, ujmou, príčinnými súvislosťami a záujmom Únie, by sa mali uložiť konečné vyrovnávacie opatrenia, aby sa zabránilo ďalšej ujme, ktorú výrobnému odvetviu Únie spôsobuje subvencovaný dovoz.

         1.   Úroveň odstránenia ujmy

               (343)

               Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa zohľadnili zistené subvenčné rozpätia a výška cla nevyhnutného na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bez toho, aby sa prekročili zistené subvenčné rozpätia.

               (344)

               Pri výpočte výšky cla nevyhnutného na odstránenie vplyvu škodlivého subvencovania sa usúdilo, že prípadné opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie umožniť pokrytie výrobných nákladov a dosiahnutie zisku pred zdanením, ktorý by toto výrobné odvetvie v primeranej miere získalo za bežných podmienok hospodárskej súťaže, teda z predaja podobného výrobku v Únii za neprítomnosti subvencovaného dovozu.

               (345)

               Ziskové rozpätie na úrovni 8,3 % z obratu sa považuje za primerané minimum, ktoré by výrobné odvetvie Únie mohlo podľa predpokladu dosiahnuť, ak by nedochádzalo k poškodzujúcemu subvencovanému dovozu. Toto ziskové rozpätie je založené na priemernom zisku, ktorý dosiahli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky v roku 2010, keď bol dovoz príslušného výrobku ešte nízky, a teda nemohol ešte narúšať normálne podmienky hospodárskej súťaže.

               (346)

               Na základe toho sa pre výrobné odvetvie Únie vypočítala cena podobného výrobku, ktorá nespôsobuje ujmu. Cena nespôsobujúca ujmu sa získala pripočítaním uvedeného ziskového rozpätia 8,3 % k výrobným nákladom, ktoré v období prešetrovania mali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.

               (347)

               Potom sa stanovilo nevyhnutné zvýšenie ceny na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v ČĽR zaradených do vzorky, stanovenej v súvislosti s výpočtami cenového podhodnotenia, riadne upravenej o dovozné náklady a clo, s váženou priemernou cenou podobného výrobku nespôsobujúcou ujmu, ktorý v období prešetrovania predávali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky na trhu Únie. Prípadný rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percentuálny podiel váženej priemernej dovoznej hodnoty CIF.

               (348)

               Po zverejnení jedna strana namietala proti ziskovému rozpätiu použitému ako cieľový zisk. Tvrdila, že Komisia mala zohľadniť všetky ostatné faktory, ktoré v OP ovplyvnili ziskovosť. Tvrdila, že primeraný cieľový zisk nemohol byť vyšší ako 5 %.

               (349)

               Komisia odmieta toto tvrdenie z nasledujúcich príčin. Použitý cieľový zisk nie je založený na odhade, ale na skutočnom zisku, ktorý dosahovalo výrobné odvetvie Únie pred narušením hospodárskej súťaže spôsobeným čínskym subvencovaným dovozom. Komisia ho považuje za primeraný zisk a takisto zohľadnila, že trhová situácia sa veľmi neodlišovala od OP, ak sa nezohľadní vplyv čínskeho subvencovaného dovozu. Vyhlásenie strany v tomto zmysle, že spotreba bola v roku 2010 oveľa vyššia ako v roku 2012, je vecne nesprávne. Ako sa uviedlo v oddiele E.2.3, spotreba bola v roku 2010 na podobnej úrovni ako v roku 2012. Výrobné odvetvie v roku 2010 takisto budovalo kapacitu vzhľadom na očakávaný výrazný nárast dopytu, čo nepriaznivo v uvedenom roku ovplyvnilo jeho zisk. Nakoniec, navrhovaný cieľový zisk 5 % je svojvoľný, pretože nie je založený na žiadnych údajoch alebo skutočných výpočtoch, a preto je zamietnutý.

         2.   Opatrenia

               (350)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti a v súlade s článkom 15 základného nariadenia by sa malo uložiť konečné vyrovnávacie clo na dovoz solárnych skla s pôvodom v ČĽR na úrovni rozpätia subvencovania alebo rozpätia ujmy, podľa toho, ktoré z nich je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla. V tomto prípade by sa sadzba cla mala zodpovedajúcim spôsobom stanoviť na úrovni zistených subvenčných rozpätí.

               (351)

               Vzhľadom na vysokú mieru spolupráce čínskych vyvážajúcich výrobcov bolo clo pre „všetky ostatné spoločnosti“ stanovené na úrovni najvyššieho cla, ktoré sa má uložiť spoločnostiam, ktoré boli zaradené do vzorky alebo spolupracovali pri prešetrovaní. Clo pre „všetky ostatné spoločnosti“ bude platiť pre tie spoločnosti, ktoré pri prešetrovaní nespolupracovali.

               (352)

               V prípade čínskych spolupracujúcich spoločností nezaradených do vzorky, ktoré sú uvedené v prílohe, sa sadzba konečného cla stanovuje vo výške váženého priemeru sadzieb spoločností zaradených do vzorky.

               (353)

               Na základe uvedených skutočností sú sadzby ciel, ktoré sa budú ukladať, stanovené takto:

                           Názov spoločnosti

                           Subvenčné rozpätie

                           Rozpätie ujmy

                           Vyrovnávacie clo

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           3,2 %

                           39,3 %

                           3,2 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           17,1 %

                           26,2 %

                           17,1 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           12,8 %

                           42,1 %

                           12,8 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           16,7 %

                           17,1 %

                           16,7 %

                           Ostatné spolupracujúce spoločnosti uvedené v prílohe I

                           12,4 %

                           33,2 %

                           12,4 %

                           Všetky ostatné spoločnosti

                           17,1 %

                           42,1 %

                           17,1 %

               (354)

               Uvedené vyrovnávacie opatrenia sú stanovené vo forme valorických ciel, to znamená v pomere k hodnote dovozu.

               (355)

               Sadzby vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení boli stanovené na základe zistení tohto prešetrovania. Z toho dôvodu sa v nich premieta situácia zistená počas uvedeného prešetrovania, pokiaľ ide o spoločnosti zaradené do vzorky, s priemerom sadzieb cla, ktoré im boli uložené, ktoré sa uplatňujú na spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky.

               (356)

               Uvedené sadzby cla (na rozdiel od celoštátneho cla uplatniteľného na „všetky ostatné spoločnosti“) sa preto uplatňujú výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v príslušnej krajine a vyrábaných týmito spoločnosťami, čiže uvedenými konkrétnymi právnickými osobami. Na dovezené výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá nie je osobitne uvedená v článku 1, vrátane subjektov prepojených s konkrétnymi uvedenými subjektmi, sa tieto sadzby použiť nemôžu a platí pre ne sadzba cla uplatniteľná pre „všetky ostatné spoločnosti“.

               (357)

               Každú žiadosť o uplatňovanie sadzby vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo predajných subjektov) treba bezodkladne adresovať Komisii spolu so všetkými náležitými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny v činnostiach spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a vývozným predajom, napríklad v súvislosti so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo predajných subjektov. V prípade potreby sa potom nariadenie zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, na ktoré sa vzťahujú individuálne colné sadzby.

               (358)

               V snahe zabezpečiť riadne uplatňovanie vyrovnávajúceho cla by sa úroveň zostatkového cla mala uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas obdobia prešetrovania neuskutočnili žiadny vývoz do Únie s výnimkou, pokiaľ spolupracovali na prešetrovaní.

               (359)

               Po zverejnení navrhovateľ tvrdil, že valorické antidumpingové a vyrovnávacie clá nie sú účinné, a žiadal Komisiu, aby uložila opatrenia vo forme minimálnej dovoznej ceny (ďalej len „MDC“). Okrem toho niekoľko používateľov takisto navrhovalo MDC. Dôvody uvedené stranami a dôvody, prečo Komisia zamietla tieto žiadosti, sú uvedené v odôvodneniach 144 až 168 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 470/2014 (24) (ďalej len „konečné antidumpingové nariadenie“).

               (360)

               Po zverejnení traja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky, ako aj Henan Yuha ponúkli cenové záväzky vo forme MDC. Komisia zamietla navrhované záväzky z dôvodov uvedených v odôvodneniach 172 až 179 konečného antidumpingového nariadenia.

               (361)

               Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom základného nariadenia,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   1.   Konečné vyrovnávacie clo sa ukladá na dovoz solárneho skla pozostávajúceho z kaleného sodno-draselného tabuľového skla s obsahom železa menej ako 300 ppm, solárnou priepustnosťou viac ako 88 % (meranou podľa AM 1,5 300-2 500 nm), odolnosťou voči teplu až do 250 °C (meranou podľa normy EN 12150), odolnosťou voči tepelnému šoku Δ 150 K (meranou podľa normy EN 12150) a pevnosťou 90 N/mm2 alebo viac (meranou podľa normy EN 1288-3), ktoré je v súčasnosti zaradené pod číselný znak KN ex 7007 19 80 a má pôvod v Čínskej ľudovej republike. Solárne sklo s povrchovou úpravou (s povrchovou úpravou na jednej strane alebo oboch stranách) patrí pod kód TARIC 7007198019 a solárne sklo bez povrchovej úpravy patrí pod kód TARIC 7007198011.
   2.   Sadzby vyrovnávacieho cla uplatniteľné na čistú cenu na hranici Únie pred preclením sú pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrobený spoločnosťami uvedenými v tabuľke takéto:

               Spoločnosť

               Vyrovnávacie clo

               Doplnkový kód TARIC

               Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

               3,2 %

               B943

               Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

               17,1 %

               B944

               Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

               12,8 %

               B945

               Henan Yuhua New Material Co., Ltd

               16,7 %

               B946

               Ostatné spolupracujúce spoločnosti uvedené v prílohe I

               12,4 %

               Všetky ostatné spoločnosti

               17,1 %

               B999

         3.   Uplatňovanie individuálnych sadzieb vyrovnávacieho cla stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry, ktorá musí spĺňať požiadavky stanovené v prílohe II, colným orgánom členských štátov. Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa colná sadzba vzťahujúca sa na „všetky ostatné spoločnosti“.
   4.   Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
   Článok 2
   V prípade, že akýkoľvek nový vyvážajúci výrobca v Čínskej ľudovej republike poskytne Komisii dostatočné dôkazy o tom, že:

               —

               nevyvážal do Únie výrobok opísaný v článku 1 ods. 1 počas obdobia prešetrovania (1. januára 2012 až 31. decembra 2012),

               —

               nie je prepojený so žiadnym z vývozcov alebo výrobcov v Čínskej ľudovej republike, ktorí sú predmetom opatrení uložených týmto nariadením,

               —

               po období prešetrovania, na ktorom sú založené tieto opatrenia vyvážal do Únie príslušný výrobok alebo vstúpil do neodvolateľného zmluvného záväzku o vývoze významného množstva do Únie,

         článok 1 ods. 2 sa môže zmeniť doplnením nového vyvážajúceho výrobcu k spolupracujúcim spoločnostiam nezahrnutým do vzorky, a podliehať tak sadzbe váženého priemerného cla na úrovni 12,4 %.
   Článok 3
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 13. mája 2014

            Za Komisiu

            predseda

         José Manuel BARROSO

      (1)  Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93.

      (2)  Ú. v. EÚ C 122, 27.4.2013, s. 24.

      (3)  Ú. v. EÚ C 58, 28.2.2013, s. 6 a korigendum bolo uverejnené v Ú. v. EÚ C 94, 3.4.2013, s. 11.

      (4)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1205/2013 z 26. novembra 2013, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz solárneho skla z Čínskej ľudovej republiky (Ú. v. EÚ L 316, 27.11.2013, s. 8).

      (5)  http://www.fsolar.de/cms/fileadmin/user_upload/Bilder/PVSEC_2013/Presse_Information_EU_PVSEC_2013_Paris_ENG.pdf

      (6)  Kapitola 9 12. päťročného plánu: „Zameranie na rozvoj fotovoltického skla, ultratenkého substrátového skla … a iných nových materiálov“.

      (7)  Vydaný ministerstvom priemyslu a informačných technológií a vzťahuje sa na obdobie rokov 2011 – 2015.

      (8)  Vydaný Štátnou radou a vzťahuje sa na obdobie rokov 2006 – 2020.

      (9)  Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 1239/2013 z 2. decembra 2013 ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky (Ú. v. EÚ L 325, 5.12.2013, s. 66).

      (10)  Kapitola II článok 5 dočasných ustanovení o podpore prispôsobeniu priemyselnej štruktúry.

      (11)  Kapitola III článok 17 dočasných ustanovení o podpore prispôsobeniu priemyselnej štruktúry.

      (12)  Verejné rozvojové banky sú banky, ktoré nepresadzujú komerčný cieľ, ale sú verejnými orgánmi poverenými štátom s cieľom financovať projekty, ktoré sa podporujú na základe záujmov verejnej politiky.

      (13)  http://www.adcommission.gov.au/cases/documents/141-AttachmentstoPreliminaryReportonExistenceofCVSubsisides-GovofthePeoplesRepublicofChina-N.pdf

      (14)  http://www.china.org.cn/english/kuaixun/76340.htm

      (15)  Článok 34 zákona o komerčnom bankovníctve.

      (16)  Na strane 37 verejného znenia podnetu sa riešia iné štátne granty, ktoré údajne predstavovali subvencie.

      (17)  Oznámenie Štátnej rady ČĽR o vykonávaní zachovávajúcich preferenčných politík podľa zákona ČĽR o dani z príjmov podnikov [vyhláška č. [2007]39].

      (18)  Tento program sa rieši na stranách 52 a 53 verejného znenia podnetu.

      (19)  Pracovný dokument MMF (WP/12/100), An End to China’s Imbalances (Koniec nerovnováhy v Číne), apríl 2012, s. 12.

      (20)  Údaje navrhovateľa krížovo kontrolované s vyplnenými dotazníkmi výrobcov z Únie.

      (21)  Tabuľky 1-a a 1-b v odôvodnení 108 v nariadení Komisie (EÚ) č. 513/2013 zo 4. júna 2013, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov a doštičiek) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 182/2013, ktorým sa zavádza registrácia tohto dovozu pochádzajúceho alebo odosielaného z Čínskej ľudovej republiky (Ú. v. EÚ L 152, 5.6.2013, s. 5) (ďalej len „predbežné nariadenie o solárnych paneloch“). Podľa odôvodnenia 20 a nasledujúcich odôvodnení predbežného nariadenia o solárnych paneloch sú výrobkom, na ktorý sa vzťahuje prešetrovanie, fotovoltické moduly alebo panely na báze kryštalického kremíka a články a doštičky používané vo fotovoltických moduloch alebo paneloch na báze kryštalického kremíka. Moduly z tenkého fotovoltického filmu preto nie sú predmetom tohto prešetrovania a ich spotreba nie je zahrnutá.

      (22)  Pozri odôvodnenie 170 a nasledujúce odôvodnenia predbežného nariadenia o solárnych paneloch. Zistenia predbežného nariadenia o solárnych paneloch uvedené v odôvodneniach 107 až 109 boli potvrdené v odôvodnení 164 konečného nariadenia o solárnych paneloch.

      (23)  Pozri napríklad: http://www.lesoir.be/421477/article/actualite/fil-info/fil-info-economie/2014-02-07/agc-confirme-l-arret-du-verre-solaire-roux zo 7. februára 2014.; http://www.pv-magazine.com/news/details/beitrag/centrosolar-glas-must-declare-insolvency_100013055/#axzz2tDr5dhxV zo 16. októbra 2013.

      (24)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 470/2014 z 13. mája 2014, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo uložené na dovoz solárneho skla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (pozri stranu 1 tohto úradného vestníka).

      PRÍLOHA I

                  Názov

                  Doplnkový kód TARIC

                  Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd a Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

                  B949

                  Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

                  B950

                  Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

                  B951

                  Pilkington Solar Taicang Limited

                  B952

                  Novatech Glass Co., Ltd

                  B954

      PRÍLOHA II
      Musí byť vydaná platná obchodná faktúra, na ktorú sa odkazuje v článku 1 ods. 3, s uvedením týchto údajov:

                  1.

                  Meno a funkcia zástupcu subjektu, ktorý obchodnú faktúru vystavuje.

                  2.

                  Toto vyhlásenie:
                  „Ja, podpísaný(-á), potvrdzujem, že (plocha v m2) solárneho skla predaného na vývoz do Európskej únie, na ktoré sa vzťahuje táto faktúra, bolo vyrobených spoločnosťou (názov a adresa spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) v Čínskej ľudovej republike. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“

                  3.

                  Dátum a podpis zástupcu subjektu, ktorý obchodnú faktúru vystavuje.