title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1778 zo 6. októbra 2016, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

text:
                  7.10.2016

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 272/33

            VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2016/1778
      zo 6. októbra 2016,
      ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 4,
      po porade s členskými štátmi,
      keďže:
      1.   POSTUP

      1.1.   Začatie konania

                  (1)

                  Európske združenie výrobcov ocele (ďalej len „Eurofer“ alebo „navrhovateľ“) podalo 4. januára 2016 podnet v mene výrobcov, ktorých výroba predstavuje viac než 90 % celkovej výroby určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla v Únii. Podnet obsahoval dôkazy o dumpingu a o hrozbe značnej ujmy, ktorá z neho vyplýva, čo bolo dostatočným dôvodom na začatie prešetrovania.

                  (2)

                  V nadväznosti na tento podnet Európska komisia (ďalej len „Komisia“) 13. februára 2016 začala antidumpingové prešetrovanie v súvislosti s dovozom určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „dotknutá krajina“) do Únie na základe článku 5 nariadenia Rady (EÚ) 2009/1225 (2) (ďalej len „základné nariadenie“). Komisia uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie
                      (3) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“).

                  (3)

                  Následne Komisia začala tiež tieto dve prešetrovania:

                              a)

                              dňa 13. mája 2016 (4) antisubvenčné prešetrovanie týkajúce sa dovozu rovnakého výrobku s pôvodom v Čínskej ľudovej republike;

                              b)

                              dňa 7. júla 2016 (5) antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dovozu rovnakého výrobku s pôvodom v Brazílii, Iráne, Rusku, Srbsku a na Ukrajine.

            1.2.   Registrácia

                  (4)

                  Dňa 5. apríla 2016 navrhovateľ podal žiadosť o registráciu dovozu dotknutého výrobku z ČĽR. Navrhovateľ doplnil žiadosť 2. júna 2016 poskytnutím novších finančných údajov, avšak 11. augusta 2016 ju vzal späť.

            1.3.   Zainteresované strany

                  (5)

                  V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa vyjadrili s cieľom zúčastniť sa prešetrovania. Výslovne informovala navrhovateľa, ďalších známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov, čínske orgány, známych dovozcov, dodávateľov a používateľov, obchodníkov, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich to týka, o začatí konania a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.

                  (6)

                  Zainteresované strany dostali možnosť písomne sa vyjadriť a požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by na základe osobitných dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.

            1.4.   Výber vzorky

                  (7)

                  V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vytvoriť vzorku zainteresovaných strán.

            1.4.1.   Výber vzorky výrobcov z Únie

                  (8)

                  Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že vyberie vzorku výrobcov z Únie vzhľadom na ich veľký počet. Komisia následne vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby a predaja pri súčasnom zabezpečení geografického rozloženia. Predbežne vybrané spoločnosti a navrhovateľa informovala. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa vyjadrili k predbežnej vzorke.

                  (9)

                  Jeden predbežne vybraný výrobca z Únie Komisiu informoval, že nebude môcť spolupracovať. Okrem toho talianske Združenie (Federacciai) železa a ocele a Eurofer pripomenuli, že južná Európa nebola v predbežnej vzorke zastúpená. S cieľom zabezpečiť lepšie geografické rozloženie Komisia nahradila výrobcu z Únie, ktorý sa rozhodol nespolupracovať, výrobcom z Únie z južnej Európy.

                  (10)

                  V dôsledku toho konečnú vzorku tvorili piati výrobcovia z Únie nachádzajúci sa v piatich rozličných členských štátoch. To predstavuje vyše 45 % výroby Únie.

            1.4.2.   Výber vzorky neprepojených dovozcov

                  (11)

                  S cieľom rozhodnúť o tom, či je výber vzorky potrebný, a ak áno, pristúpiť k jej výberu, Komisia požiadala neprepojených dovozcov o poskytnutie informácií uvedených v oznámení o začatí konania.

                  (12)

                  Požadované informácie poskytli štyria dovozcovia. Preto nebol potrebný žiadny výber vzorky, pričom dotazníky pre dovozcov boli zaslané každému z nich.

                  (13)

                  Aj keď ich Komisia kontaktovala v snahe zhromaždiť relevantné informácie, žiadny neprepojený dovozca neodovzdal plne vyplnený dotazník na účely predmetného prešetrovania.

            1.4.3.   Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR

                  (14)

                  S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky pre ČĽR a v prípade kladného rozhodnutia vybrať vzorku pre ČLR Komisia požiadala vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, aby poskytli informácie špecifikované v oznámení o začatí konania. Okrem toho Komisia požiadala zastúpenie Čínskej ľudovej republiky pri Európskej únii, aby identifikovalo a/alebo kontaktovalo vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní.

                  (15)

                  Trinásť skupín vyvážajúcich výrobcov v ČĽR poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. Komisia navrhla vzorku troch skupín spoločností na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu do Únie, ktorý možno za daný čas primerane prešetriť. Vyzvala všetkých známych dotknutých vyvážajúcich výrobcov a orgány ČĽR, aby sa vyjadrili k navrhnutej vzorke.

                  (16)

                  Jeden vyvážajúci výrobca, Jiangsu Tiangong Tools Company Limited (ďalej len „Tiangong Tools“), tvrdil, že by mal byť zaradený do vzorky preto, lebo na rozdiel od vybraných vyvážajúcich výrobcov vyrába nástrojovú a rýchloreznú oceľ. Tvrdil, že ak sa jeho výrobok považuje za dotknutý výrobok, vzorka by mala byť reprezentatívnejšia a zahŕňať aj jeho.

                  (17)

                  Táto požiadavka bola zamietnutá. Tiangong Tools vyvážal do Únie len malé množstvá určitého druhu výrobkov. Preto by zaradenie tohto vyvážajúceho výrobcu do vzorky nemalo za následok reprezentatívnejšiu vzorku. Komisia analyzovala otázku reprezentatívnosti aj ďalej v kontexte rozsahu výroby.

                  (18)

                  V nadväznosti na to sa Komisia rozhodla ponechať navrhnutú vzorku troch skupín vyvážajúcich výrobcov. Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky predstavujú 57 % celkového vývozu dotknutého výrobku z ČĽR do Únie a 58 % celkového dovozu dotknutého výrobku do Únie čínskymi vyvážajúcimi výrobcami, ktorí spolupracovali.

            1.5.   Individuálne preskúmanie

                  (19)

                  Iba jeden vyvážajúci výrobca, Tiangong Tools, požiadal o individuálne preskúmanie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia a na tento účel predložil vyplnený dotazník. Komisia túto požiadavku predbežne akceptovala a preverila informácie poskytnuté na mieste.

                  (20)

                  Prešetrovaním sa však preukázalo, že táto spoločnosť vyrába a vyváža do Únie len nástrojovú oceľ a rýchloreznú oceľ. Keďže, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 29 až 35, Komisia predbežne rozhodla o vylúčení nástrojovej ocele a rýchloreznej ocele z predmetu tohto prešetrovania, pre Tiangong Tools nebolo stanovené žiadne predbežné dumpingové rozpätie. Ak by však Komisia v záverečnej fáze zmenila svoje rozhodnutie týkajúce sa vymedzenia výrobku, požiadavka uvedeného vyvážajúceho výrobcu o individuálne posúdenie by sa opätovne posúdila.

            1.6.   Vyplnené dotazníky

                  (21)

                  Komisia poslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých je známa ich zainteresovanosť, a všetkým ďalším spoločnostiam, ktoré sa prihlásili v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania. Vyplnené dotazníky odovzdali Eurofer, päť výrobcov z Únie a s nimi prepojené oceliarske servisné strediská, jeden používateľ, tri skupiny vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a jeden výrobca v analogickej krajine.

            1.7.   Overovanie na mieste

                  (22)

                  Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej hrozby ujmy a záujmu Únie. Overovanie na mieste podľa článku 16 základného nariadenia sa uskutočnilo v priestoroch týchto spoločností a tohto združenia:

                              Združenie výrobcov z Únie:

                                          —

                                          Eurofer, Brusel, Belgicko

                              Výrobcovia z Únie:

                                          —

                                          ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Nemecko

                                          —

                                          Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Holandsko

                                          —

                                          Tata Steel UK Limited, Port Talbot, Južný Wales, Spojené kráľovstvo

                                          —

                                          ArcelorMittal France S.A., Francúzsko, ktorý vlastní tieto dcérske spoločnosti:

                                                      —

                                                      ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Francúzsko

                                                      —

                                                      ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Francúzsko

                                          —

                                          ArcelorMittal España SA, Gozón, Španielsko

                              Používateľ:

                                          —

                                          Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Taliansko

                              Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR a prepojení obchodníci:

                                          —

                                          Benxi Iron & Steel Group:

                                                      —

                                                      Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi, provincia Liaoning, ČĽR

                                                      —

                                                      Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Hong Kong

                                          —

                                          Jiangsu Shagang Group Co., Ltd.:

                                                      —

                                                      Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Zhangjiagang City, provincia Jiangsu, ČĽR

                                                      —

                                                      Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, provincia Jiangsu, ČĽR

                                                      —

                                                      Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, provincia Jiangsu, ČĽR

                                                      —

                                                      Shagang South-Asia Trading Co., Hong Kong

                                                      —

                                                      Xinsha International PTE. Ltd., Singapore

                                          —

                                          Hebei Iron and Steel Group (HBIS):

                                                      —

                                                      Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan City, provincia Hebei, ČĽR

                                                      —

                                                      Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tangshan City, provincia Hebei, ČĽR

                                                      —

                                                      Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch, Chengde City, provincia Hebei, ČĽR

                                                      —

                                                      Handan Iron and Steel Group Import and Export Co Ltd, Handan City, provincia Hebei, ČĽR

                                                      —

                                                      Hebei Iron and Steel (Singapore) PTE Ltd, Handan City, provincia Hebei, ČĽR

                                                      —

                                                      Hebei Iron and Steel (Hong Kong) International Trade Co Ltd, Handan City, provincia Hebei, ČĽR

                                                      —

                                                      Hebei Iron and Steel Group (Shanghai) International Trade Co Ltd, Handan City a Chengde City, provincia Hebei, ČĽR

                                                      —

                                                      Tangshan Iron and Steel Group Co Ltd, Tangshan City, provincia Hebei, ČĽR

                                                      —

                                                      Sinobiz Holdings Limited (British Virgin Islands), Tangshan City, provincia Hebei, ČĽR

                                                      —

                                                      Chengde Steel Logistics Co Ltd, Chengde City, provincia Hebei, ČĽR

                                                      —

                                                      Duferco SA, Lugano, Švajčiarsko

                                          —

                                          Jiangsu Tiangong Tools Company Limited:

                                                      —

                                                      Tiangong Aihe Company Limited, Danbei County, Danyang City, provincia Jiangsu, ČĽR

                              Prepojení dovozcovia v Únii:

                                          —

                                          Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH, Düsseldorf, Nemecko

                                          —

                                          Duferco Commerciale SpA, Janov, Taliansko

                              Výrobca v analogickej krajine:

                                          —

                                          ArcelorMittal USA, Chicago, USA

            1.8.   Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

                  (23)

                  Obdobie prešetrovania dumpingu a ujmy trvalo od 1. januára 2015 do 31. decembra 2015 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Obdobie skúmania trendov relevantných pre posúdenie ujmy trvalo od 1. januára 2012 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

            2.   DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

      2.1.   Dotknutý výrobok

                  (24)

                  Dotknutý výrobok tvoria určité ploché valcované výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele, tiež vo zvitkoch (vrátane výrobkov „rezaných na dĺžku“ a „úzkych pásov“), po valcovaní za tepla už ďalej neupravené, a neplátované, nepokovované ani nepotiahnuté.
                  Dotknutý výrobok nezahŕňa:

                              —

                              výrobky z nehrdzavejúcej ocele a kremíkovej elektrotechnickej ocele s orientovanou štruktúrou,

                              —

                              výrobky z nástrojovej ocele a rýchloreznej ocele (6),

                              —

                              výrobky, ktoré nie sú vo zvitkoch a nemajú vzory v reliéfe, s hrúbkou presahujúcou 10 mm a so šírkou 600 mm alebo väčšou, a

                              —

                              výrobky, ktoré nie sú vo zvitkoch a nemajú vzory v reliéfe, s hrúbkou 4,75 mm alebo väčšou, ale nepresahujúcou 10 mm, a so šírkou 2 050 mm alebo väčšou.

                        Dotknutý výrobok v súčasnosti patrí pod číselné znaky KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 a 7226 91 99 a má pôvod v ČĽR.

                  (25)

                  Ploché výrobky z ocele valcované za tepla sa vyrábajú valcovaním za tepla; ide o proces tvarovania kovov, pri ktorom je teplý kov valcovaný jedným alebo viacerými pármi teplých valcov s cieľom zmenšiť a vyrovnať hrúbku, pričom teplota kovu presahuje jeho rekryštalizačnú teplotu. Možno ich dodávať v rôznych formách: vo zvitkoch (tiež olejované a tiež morené), v rezaných dĺžkach (plechy) alebo v úzkych pásoch.

                  (26)

                  Existujú dve hlavné použitia plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla. Po prvé, ide o prvotný materiál na výrobu rôznych nadväzujúcich oceľových výrobkov s pridanou hodnotou, počínajúc plochými oceľovými výrobkami a potiahnutými výrobkami z ocele valcovanými za studena (7). Po druhé, využívajú sa ako priemyselný vstup, ktorý koncoví používatelia nakupujú pre rôznu škálu použití vrátane výstavby (výroba oceľových rúrok), stavby lodí, plynových kontajnerov, áut, tlakových nádob a energetických potrubí.

            2.2.   Podobný výrobok

                  (27)

                  Z prešetrovania vyplynulo, že rovnaké základné fyzikálne vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia majú tieto výrobky:

                              a)

                              dotknutý výrobok;

                              b)

                              výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v ČĽR a v USA;

                              c)

                              výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie.

                  (28)

                  Komisia v tejto fáze rozhodla, že uvedené výrobky sú podobnými výrobkami v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

            2.3.   Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku

                  (29)

                  Po prvé, jeden vyvážajúci výrobca (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited) a jeden dovozca prepojený s iným čínskym vyvážajúcim výrobcom (Duferco S.A.) požadovali, aby sa určité druhy plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla, známe vo výrobnom odvetví ako nástrojová oceľ a rýchlorezná oceľ, vylúčili z vymedzenia výrobku. Tvrdili, že nástrojová oceľ a rýchlorezná oceľ majú podstatne rozdielne vlastnosti, ceny, rôzne špecifikácie a použitia.

                  (30)

                  Dňa 21. apríla 2016 sa konalo vypočutie uvedeného čínskeho vyvážajúceho výrobcu pred úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach. Okrem toho sa 22. júna 2016 konalo vypočutie dovozcu k jeho žiadosti o vylúčenie výrobkov.

                  (31)

                  Navrhovateľ sa domnieval, že uvedené tvrdenia neboli dostatočne opodstatnené a že existuje riziko obchádzania, pokiaľ by tieto požiadavky Komisia akceptovala.

                  (32)

                  Komisia zistila, že naozaj existujú významné fyzikálne a chemické rozdiely medzi inými druhmi dotknutého výrobku, ako nástrojová oceľ a rýchlorezná oceľ, na jednej strane a nástrojovou oceľou a rýchloreznou oceľou na strane druhej. Existuje niekoľko chemických prvkov (8), ktoré sú prirodzenou súčasťou nástrojovej ocele a rýchloreznej ocele a nenachádzajú sa v dotknutom výrobku.

                  (33)

                  Okrem toho medzi nástrojovou oceľou a rýchloreznou oceľou na jednej strane a ostatnými druhmi dotknutého výrobku na strane druhej existujú rozdiely vo výrobnom procese, rozličné použitia a výrazné cenové rozdiely. Nástrojová oceľ a rýchlorezná oceľ sa napríklad na rozdiel od iných druhov dotknutého výrobku používajú na spracovávanie, obrábanie, pretláčanie, rezanie, razenie a dierovanie iných materiálov, čo nepatrí medzi obvyklé použitie pri ostatných druhoch dotknutého výrobku. Okrem toho sa pri výrobe nástrojovej ocele používa iný výrobný proces, pričom osobitné vlastnosti sa získavajú počas všetkých fáz výrobného procesu. Tento rozdiel vo výrobnom procese má za následok, že výrobný proces pre nástrojovú a rýchloreznú oceľ je nákladnejší, čo do určitej miery vysvetľuje aj rozdiel v predajnej cene oproti ostatným druhom dotknutého výrobku.

                  (34)

                  Dovoz nástrojovej ocele a rýchloreznej ocele predstavuje z hľadiska objemu približne 1,25 % celkového čínskeho dovozu v roku 2015. Nástrojová oceľ a rýchlorezná oceľ okrem toho patria pod iné, osobitné číselné znaky KN.

                  (35)

                  Preto Komisia predbežne vylúčila nástrojovú oceľ a rýchloreznú oceľ, pričom upozornila vnútroštátne colné orgány na možné riziká obchádzania.

                  (36)

                  Po druhé, 5. augusta 2016 jeden taliansky používateľ, Marcegaglia Carbon Steel Spa, požadoval, aby sa z vymedzenia výrobku vylúčili tieto druhy dotknutého výrobku: druhy ocele akosti IF, druhy dvojfázovej ocele, druhy ocele s vysokým obsahom uhlíka a druhy ocele s neorientovanou štruktúrou. Žiadosť o vylúčenie výrobkov pre tieto druhy sa opierala najmä o tieto dôvody:

                              a)

                              tieto druhy výrobkov majú v porovnaní so všetkými ostatnými druhmi dotknutého výrobku podstatne rozdielne vlastnosti, použitie a ceny;

                              b)

                              nejde o výrobky zameniteľné s ostatnými druhmi dotknutého výrobku.

                  (37)

                  Rovnaký používateľ tiež požadoval, aby sa druhy výrobkov používané na valcovanie za studena vylúčili vzhľadom na ich ďalšie nadväzujúce použitie.

                  (38)

                  Pokiaľ ide o žiadosť o vylúčenie druhov ocele akosti IF, druhov dvojfázovej ocele, druhov ocele s vysokým obsahom uhlíka a druhov ocele s orientovanou štruktúrou, z rozsahu dotknutého výrobku, Komisia sa domnievala, že nebolo preukázané, že by tieto výrobky mali rozdielne vlastnosti alebo použitie. Okrem toho konečná podrobná žiadosť o vylúčenie výrobkov prišla vo veľmi neskorej fáze. Preto Komisia túto požiadavku v tejto fáze odmietla, avšak predmetné tvrdenie bude ďalej prešetrovať.

                  (39)

                  Pokiaľ ide o druhy výrobkov, ktoré sa používajú na prevalcovanie, ide o jedno z hlavných použití dotknutého výrobku, ako sa uvádza v odôvodnení 26. Rozdielne použitie nie je samo osebe dôvodom na vylúčenie. Navyše, vylúčenie týchto druhov výrobkov by viedlo k vylúčeniu väčšiny dovážaných druhov dotknutého výrobku, a to popri zložitej, ba až nemožnej administratívnej kontrole, ktorej cieľom by bolo v rámci dotknutého výrobku rozlíšiť medzi druhmi používanými na prevalcovanie a ostatnými druhmi. Preto Komisia v tejto fáze odmietla aj túto požiadavku.

            3.   DUMPING

      3.1.   Normálna hodnota

                  (40)

                  Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia Komisia určí normálnu hodnotu v súlade s článkom 2 ods. 1 až 6 základného nariadenia pre tých vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorí spĺňajú kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia a ktorým možno poskytnúť trhovohospodárske zaobchádzanie. Žiadny zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov však o takéto zaobchádzanie nepožiadal.

                  (41)

                  Preto sa podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia musela normálna hodnota stanoviť na základe cien alebo vytvorenej normálnej hodnoty vo vhodnej tretej krajine s trhovým hospodárstvom (ďalej len „analogická krajina“).

                  (42)

                  V oznámení o začatí konania Komisia navrhla použitie tretej krajiny s trhovým hospodárstvom (ďalej len „analogická krajina“) v zmysle článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia. Komisia zaslala dotazníky všetkým známym výrobcom v 11 krajinách s trhovým hospodárstvom uvedeným v oznámení o začatí konania (9) a ďalším ôsmim krajinám, v prípade ktorých okolnosti svedčili o tom, že sa v nich vyrába a predáva podobný výrobok, konkrétne Argentíne, Austrálii, Egyptu, Iránu, Japonsku, Južnej Afrike, Kórejskej republike a Taiwanu. Celkovo bolo kontaktovaných 62 výrobcov v 19 potenciálnych analogických krajinách. Iba jedna spoločnosť v USA (ArcelorMittal USA) však vyjadrila ochotu spolupracovať a odovzdala vyplnený dotazník.

                  (43)

                  USA sa považuje za vhodný analogický trh, keďže ide o otvorený trh s desiatimi domácimi výrobcami podobného výrobku, pričom dovoz z iných krajín predstavuje vyše 10 % celkovej spotreby. Vzhľadom na uvedené a na skutočnosť, že len jeden výrobca z USA vyjadril ochotu spolupracovať, USA boli predbežne vybrané ako vhodná analogická krajina.

                  (44)

                  Zainteresované strany boli vyzvané, aby predložili svoje pripomienky k tomuto výberu. Keďže žiadne pripomienky nepredložili, USA boli vybrané ako analogická krajina.

                  (45)

                  V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv skúmala, či bol predaj podobného výrobku v USA nezávislým zákazníkom reprezentatívny. Zistilo sa, že predaj podobného výrobku spolupracujúceho výrobcu je reprezentatívny, pokiaľ ide o objem jeho predaja na domácom trhu, v porovnaní s dotknutým výrobkom vyvážaným do Únie čínskymi vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky.

                  (46)

                  Komisia ďalej skúmala, či by bolo možné uvedený predaj považovať za predaj uskutočnený pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. To sa vykonalo stanovením podielu ziskového predaja nezávislým zákazníkom. Transakcie týkajúce sa predaja sa považovali za ziskové vtedy, ak jednotková cena bola rovnaká alebo vyššia ako výrobné náklady. Preto sa počas obdobia prešetrovania stanovili výrobné náklady amerického výrobcu.

                  (47)

                  Pre tie druhy výrobkov, pri ktorých sa viac ako 80 % objemu predaja daného druhu na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a vážená priemerná predajná cena tohto druhu výrobku bola rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady, sa normálna hodnota podľa druhu výrobku vypočítala ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja daného druhu bez ohľadu na to, či bol tento predaj ziskový.

                  (48)

                  V prípade, ak objem ziskového predaja určitého druhu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja uvedeného druhu, alebo ak vážená priemerná cena tohto druhu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, sa normálna hodnota stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového predaja daného druhu výrobku na domácom trhu uskutočneného počas obdobia prešetrovania.

                  (49)

                  V prípade druhov výrobkov, ktoré neboli ziskové, sa normálna hodnota vypočítala podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia na základe výrobných nákladov amerického výrobcu, ktoré sa zvýšili o predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk v prípade druhov výrobkov amerického výrobcu, ktoré sú ziskové.

                  (50)

                  Niektoré druhy výrobkov vyrábané v analogickej krajine nebolo možné priradiť k druhom výrobkov vyvážaným z ČĽR do Únie, pretože ich americký výrobca nepredáva. Preto sa normálna hodnota nezhodných druhov výrobkov musela vypočítať podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia na základe výrobných nákladov výrobcu z analogickej krajiny. Komisia predmetné náklady v prípade najpodobnejšieho výrobku upravila o náklady na úpravu (prerezávanie alebo rezanie), čo bolo nevyhnutné na zabezpečenie spravodlivého porovnania. Komisia potom pripočítala primeranú sumu predajných, všeobecných a administratívnych nákladov (7 % – 13 %), ktorá vychádza zo skutočných údajov týkajúcich sa výroby a predaja, ako sa ustanovuje v článku 2 ods. 6 základného nariadenia. Nakoniec pripočítala primeranú sumu zisku (10 % – 15 %) na základe použitia priemerného ziskového rozpätia pri predaji ziskových výrobkov.

            3.2.   Vývozné ceny

                  (51)

                  Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky uskutočňovali vývoz do Únie priamo nezávislým zákazníkom i prostredníctvom prepojených spoločností.

                  (52)

                  V prípade priameho predaja boli vývozné ceny založené na cenách skutočne zaplatených alebo obvykle platených za dotknutý výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.

                  (53)

                  V prípade transakcií, v rámci ktorých vyvážajúci výrobcovia vyvážajú dotknutý výrobok do Únie prostredníctvom prepojených spoločností, ktoré vystupujú ako dovozca, sa vývozná cena stanoví na základe ceny, za ktorú sa dovážaný výrobok prvýkrát ďalej predal nezávislým zákazníkom v Únii v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. V tomto prípade sa cena upravila s cieľom zohľadniť všetky náklady vzniknuté medzi dovozom a ďalším predajom.

            3.3.   Porovnanie

                  (54)

                  Normálna hodnota a vývozná cena sa porovnávali na základe ceny zo závodu. Dumpingové rozpätia sa stanovili porovnaním individuálnych cien zo závodu účtovaných vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky s domácimi predajnými cenami výrobcu z analogickej krajiny, prípadne s vypočítanou normálnou hodnotou.

                  (55)

                  Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav náležite zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.

                  (56)

                  Na tomto základe sa vykonali náležité úpravy vyvolané nákladmi na prepravu, poistenie, manipuláciu a nakladanie a vedľajšími nákladmi (4 %), bankovými poplatkami (0,02 %), úverovými nákladmi (0,05 %), províziami (0,6 %) a nepriamymi daňami (4 %).

            3.4.   Dumpingové rozpätie

                  (57)

                  V prípade vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa vážená priemerná normálna hodnota každého druhu podobného výrobku v USA porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu výrobku, ako sa stanovuje v článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia.

                  (58)

                  Dumpingové rozpätie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí neboli zaradení do vzorky, sa stanovilo v súlade s ustanoveniami článku 9 ods. 6 základného nariadenia. Toto rozpätie sa vypočítalo ako vážený priemer na základe rozpätí stanovených pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.

                  (59)

                  Pokiaľ ide o všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, Komisia stanovila úroveň spolupráce v ČĽR. Stanovená bola na základe určenia pomeru objemu vývozu spolupracujúcich výrobcov do Únie k celkovému objemu vývozu z dotknutej krajiny do Únie.

                  (60)

                  Úroveň spolupráce je vysoká. Na tomto základe bolo zostatkové dumpingové rozpätie, uplatniteľné na všetkých ostatných vyvážajúcich vývozcov v ČĽR, predbežne stanovené na úrovni zodpovedajúcej najvyššiemu dumpingovému rozpätiu zistenému u spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcoch zaradených do vzorky.

                  (61)

                  Dočasné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie pred preclením sú takéto:

                     Tabuľka 1

                     Dumpingové rozpätia, ČĽR

                              Spoločnosť

                              Dočasné dumpingové rozpätie

                              Bengang Steel Plates Co., Ltd.

                              96,5 %

                              Hebei Iron & Steel Group

                              95,0 %

                              Jiangsu Shagang Group

                              106,9 %

                              Ostatné spolupracujúce spoločnosti

                              100,1 %

                              Všetky ostatné spoločnosti

                              106,9 %

            4.   UJMA

      4.1.   Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

                  (62)

                  V rámci preskúmania postavenia poskytlo údaje o výrobe a predaji 17 spoločností z Únie, pričom uviedli, že počas obdobia prešetrovania vyrábali podobný výrobok. Podľa informácií vyplývajúcich z podnetu predstavuje týchto 17 spoločností približne 90 % výroby podobného výrobku v Únii.

                  (63)

                  Podobný výrobok vyrábalo počas obdobia prešetrovania okrem týchto 17 spoločností päť ďalších spoločností.

                  (64)

                  Celková výroba v Únii počas obdobia prešetrovania bola stanovená na úrovni približne 74,7 milióna ton. Komisia stanovila tento údaj na základe všetkých dostupných informácií o výrobnom odvetví Únie, ako sú informácie od navrhovateľa a všetkých známych výrobcov v Únii. Ako sa uvádza v odôvodnení 10, do vzorky boli zaradení piati výrobcovia z Únie, ktorí predstavovali 45 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii. Ide o reprezentatívnu vzorku.

                  (65)

                  Výrobcovia z Únie, ktorí pokrývajú celkovú výrobu v Únii, predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia a ďalej sa uvádzajú ako „výrobné odvetvie Únie“.

                  (66)

                  Obchodný model výrobcov z Únie a ich stupeň vertikálnej integrácie sa líši. V každom prípade možno výrobné odvetvie Únie celkovo charakterizovať ako odvetvie s vysokým stupňom vertikálnej integrácie, ako sa bližšie vysvetľuje v odôvodnení 68.

            4.2.   Spotreba v Únii

                  (67)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení 24, dotknutý výrobok je zaradený pod viaceré číselné znaky KN vrátane určitých číselných znakov ex. S cieľom vyhnúť sa podhodnoteniu spotreby v Únii a vzhľadom na zjavný okrajový vplyv takýchto číselných znakov na celkovú spotrebu sa objem dovozu číselných znakov KN ex plne zohľadnil na účely výpočtu spotreby v Únii.

                  (68)

                  Keďže výrobné odvetvie Únie je väčšinou vertikálne integrované a dotknutý výrobok sa považuje za základný materiál na výrobu rôznych nadväzujúcich výrobkov s pridanou hodnotou, počínajúc plochými výrobkami z ocele valcovanými za studena, spotreba na trhu vlastnej spotreby a spotreba na voľnom trhu sa analyzovali samostatne.

                  (69)

                  Rozlišovanie medzi trhom vlastnej spotreby a voľným trhom je pre analyzovanie ujmy dôležité, lebo výrobky určené na vlastnú spotrebu nie sú vystavené priamej konkurencii zo strany dovozu a transferové ceny sú stanovené v rámci skupín podľa rôznych cenových politík. Naopak, výroba určená na voľný trh je v priamej konkurencii s dovozom dotknutého výrobku a ceny sú cenami na voľnom trhu.

                  (70)

                  S cieľom poskytnúť čo najúplnejší obraz výrobného odvetvia Únie Komisia získala údaje o celkovej činnosti vo vzťahu k podobnému výrobku a stanovila, či je výroba určená na vlastnú spotrebu alebo pre voľný trh. Komisia zistila, že približne 60 % celkovej výroby výrobcov z Únie bolo určených na vlastnú spotrebu.

            4.2.1.   Vlastná spotreba na trhu Únie

                  (71)

                  Komisia stanovila vlastnú spotrebu v Únii na základe použitia a predaja na vlastnú spotrebu na trhu Únie všetkých známych výrobcov v Únii. Na základe toho sa vlastná spotreba v Únii vyvíjala takto:

                     Tabuľka 2

                     Vlastná spotreba na trhu Únie (v tonách)

                              2012

                              2013

                              2014

                              OP

                              Vlastná spotreba

                              40 775 889

                              42 418 062

                              42 887 175

                              42 271 071

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 104

                                 105

                                 104

                                 Zdroj: Dotazník vyplnený združením Eurofer

                  (72)

                  Počas posudzovaného obdobia sa vlastná spotreba v Únii na trhu Únie zvýšila približne o 4 %. Toto zvýšenie je spôsobené najmä rastom trhov vlastnej spotreby vrátane takých výrobných segmentov, akým je napríklad automobilové odvetvie.

            4.2.2.   Spotreba na voľnom trhu Únie

                  (73)

                  Komisia stanovila spotrebu na voľnom trhu Únie na základe a) predaja na trhu Únie všetkých známych výrobcov v Únii a b) dovozu do Únie zo všetkých tretích krajín podľa údajov, ktoré poskytol Eurostat, pričom zohľadnila aj údaje predložené spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami v dotknutej krajine. Na základe toho sa spotreba na voľnom trhu v Únii vyvíjala takto:

                     Tabuľka 3

                     Spotreba na voľnom trhu (v tonách)

                              2012

                              2013

                              2014

                              OP

                              Spotreba na voľnom trhu

                              31 405 157

                              32 292 192

                              33 139 474

                              35 156 318

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 103

                                 106

                                 112

                                 Zdroj: Dotazník vyplnený združením Eurofer

                  (74)

                  Počas posudzovaného obdobia sa spotreba na voľnom trhu Únie zvýšila približne o 12 %. Tento nárast je spôsobený najmä hospodárskou obnovou nadväzujúceho odvetvia.

            4.3.   Dovoz z dotknutej krajiny

      4.3.1.   Objem a trhový podiel dovozu z dotknutej krajiny

                  (75)

                  Komisia stanovila objem dovozu na základe databázy Eurostatu. Trhový podiel dovozu bol stanovený porovnaním objemu dovozu so spotrebou na voľnom trhu Únie, ako je uvedené v tabuľke 73 nachádzajúcej sa vyššie.

                  (76)

                  Dovoz z ČĽR do Únie sa vyvíjal takto:

                     Tabuľka 4

                     Objem dovozu (v tonách) a trhový podiel

                              2012

                              2013

                              2014

                              OP

                              Objem dovozu z ČĽR

                              246 720

                              336 028

                              592 104

                              1 519 304

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 136

                                 240

                                 616

                              Trhový podiel ČĽR

                              0,79 %

                              1,04 %

                              1,79 %

                              4,32 %

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 132

                                 227

                                 550

                                 Zdroj: Eurostat

                  (77)

                  Z uvedenej tabuľky vyplýva, že v absolútnom vyjadrení sa dovoz z dotknutej krajiny počas posudzovaného obdobia výrazne zvýšil. Súbežne s tým sa celkový trhový podiel čínskeho dovozu do Únie počas posudzovaného obdobia zvýšil viac ako päťnásobne.

            4.3.2.   Ceny dovozu z dotknutej krajiny a cenové podhodnotenie

                  (78)

                  Komisia stanovila ceny dovozu na základe údajov Eurostatu. Vážená priemerná cena dovozu z dotknutej krajiny do Únie sa vyvíjala takto:

                     Tabuľka 5

                     Dovozné ceny (EUR/t)

                              2012

                              2013

                              2014

                              OP

                              Priemerná cena dumpingového dovozu

                              600

                              505

                              463

                              404

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 84

                                 77

                                 67

                                 Zdroj: Eurostat

                  (79)

                  Priemerné ceny dovozu klesli zo 600 EUR/t v roku 2012 na 404 EUR/t počas obdobia prešetrovania. Počas posudzovaného obdobia predstavoval pokles priemernej jednotkovej ceny dumpingového dovozu približne 33 %.

                  (80)

                  Komisia posúdila cenové podhodnotenie počas obdobia prešetrovania tak, že porovnala:

                              —

                              vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobkov vyrábaných piatimi výrobcami z Únie, účtované neprepojeným zákazníkom na voľnom trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu a

                              —

                              zodpovedajúce vážené priemerné ceny CIF (náklady, poistenie a prepravné) na hranici Únie podľa druhu výrobku dovezeného od spolupracujúcich výrobcov z dotknutej krajiny prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie s príslušnými úpravami zohľadňujúcimi náklady po dovoze.

                  (81)

                  Cenové porovnanie sa uskutočnilo podľa jednotlivých druhov výrobkov pri transakciách na rovnakej úrovni obchodu, v prípade potreby s primeranými úpravami, a po odpočítaní rabatov a zliav. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie počas obdobia prešetrovania. Hlavné úpravy sa týkali prepravných nákladov (pohybujúcich sa na úrovni od 2,7 % do 6,3 % u jednotlivých výrobcov z Únie zaradených do vzorky) a zliav (pohybujúcich sa na úrovni od 0,1 % do 19,5 %). Keďže žiadny neprepojený dovozca sa v tejto veci nevyjadril, pripočítala sa suma vzťahujúca sa na štádium po dovoze vo výške 7 EUR za tonu, čo predstavovalo úpravu vykonanú v rámci prešetrovania v súvislosti s určitými plochými výrobkami z ocele valcovanými za studena (10). To sa považovalo za najvhodnejší spôsob z dôvodu, že dotknutý výrobok, ktorý je predmetom súčasného prešetrovania, je z mnohých hľadísk podobný určitým plochým výrobkom z ocele valcovaným za studena, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 221.

                  (82)

                  Na základe uvedeného sa zistilo, že čínsky dumpingový dovoz podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie, a to v rozpätí od 2,7 % do 5,6 %.

            4.4.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

      4.4.1.   Všeobecné poznámky

                  (83)

                  V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia zahŕňalo skúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali počas posudzovaného obdobia vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.

                  (84)

                  Makroekonomické ukazovatele (výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, zásoby, rast, trhový podiel, zamestnanosť, produktivita a rozsah dumpingových rozpätí) sa posudzovali na úrovni celého výrobného odvetvia Únie. Posúdenie vychádzalo z informácií poskytnutých navrhovateľom, ktoré sa skontrolovali porovnaním s údajmi od výrobcov z Únie a z dostupných oficiálnych štatistík (Eurostat).

                  (85)

                  Analýza mikroekonomických ukazovateľov (predajné ceny, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií, schopnosť získať kapitál, mzdy a výrobné náklady) sa vykonala na úrovni výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Pri posudzovaní sa vychádzalo z ich informácií, ktoré sa riadne overili.

                  (86)

                  S cieľom poskytnúť čo najúplnejší obraz výrobného odvetvia Únie Komisia získala údaje za celkovú výrobu dotknutého výrobku a určila, či bola výroba určená na vlastnú spotrebu alebo pre voľný trh. V prípade niektorých ukazovateľov ujmy týkajúcich sa výrobného odvetvia Únie Komisia jednotlivo analyzovala údaje súvisiace s voľným trhom a trhom vlastnej spotreby a vykonala porovnávaciu analýzu. Išlo o tieto faktory: predaj, trhový podiel, jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovosť a peňažný tok. Ostatné hospodárske ukazovatele by sa však mohli zmysluplne preskúmať len vzhľadom na celú činnosť vrátane použitia výrobného odvetvia Únie na vlastnú spotrebu, pretože závisia od celkovej činnosti nezávisle od toho, či je výroba určená na vlastnú spotrebu alebo či sa predáva na voľnom trhu. Ide o tieto faktory: výroba, kapacita, využitie kapacity, investície, návratnosť investícií, zamestnanosť, produktivita, zásoby a náklady na prácu. V prípade týchto faktorov sa vyžaduje analýza celého výrobného odvetvia Únie v záujme vytvorenia celkového obrazu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie, keďže predmetné údaje nemožno oddeliť od predaja na vlastnú spotrebu a predaja na voľnom trhu.

            4.4.2.   Makroekonomické ukazovatele

      4.4.2.1.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

                  (87)

                  Celková výroba v Únii, výrobná kapacita a využitie kapacity sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                     Tabuľka 6

                     Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

                              2012

                              2013

                              2014

                              OP

                              Objem výroby (v tonách)

                              73 050 974

                              74 588 182

                              75 509 517

                              74 718 189

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 102

                                 103

                                 102

                              Výrobná kapacita (v tonách)

                              102 247 218

                              100 667 836

                              100 040 917

                              98 093 841

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 99

                                 98

                                 96

                              Využitie kapacity

                              71,4 %

                              74,1 %

                              75,5 %

                              76,2 %

                                 Zdroj: Dotazník vyplnený združením Eurofer

                  (88)

                  Počas posudzovaného obdobia sa objem výroby výrobného odvetvia Únie zvýšil o 2 % napriek skutočnosti, že jeden taliansky výrobca z Únie v tomto období výrazne obmedzil svoju výrobu (– 3 milióny ton).

                  (89)

                  Vykázané údaje o kapacite sa vzťahujú na technickú kapacitu, čo znamená, že boli zohľadnené úpravy o čas prípravy, údržbu, odstránenie prekážok a iné bežné prestoje, ktoré odvetvie považuje za normálne. Výrobná kapacita sa počas posudzovaného obdobia znížila z dôvodu zastavenia výroby v Belgicku a Taliansku.

                  (90)

                  Zvýšenie miery využitia kapacity vyplývalo z mierneho zvýšenia objemu výroby, ktoré bolo predovšetkým dôsledkom zvýšenia vlastnej spotreby (+ 4 %) a spotreby na voľnom trhu (+ 12 %), a to napriek významnému zníženiu objemu výrobu najmä zo strany jedného talianskeho výrobcu v Únii.

            4.4.2.2.   Objem predaja a trhový podiel

                  (91)

                  Objem predaja a trhový podiel výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                     Tabuľka 7

                     Objem predaja a trhový podiel (voľný trh)

                              2012

                              2013

                              2014

                              OP

                              Objem predaja (v tonách)

                              27 273 319

                              27 468 243

                              27 910 748

                              27 327 906

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 101

                                 102

                                 100

                              Trhový podiel

                              86,8 %

                              85,1 %

                              84,2 %

                              77,7 %

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 98

                                 97

                                 90

                                 Zdroj: Dotazník vyplnený združením Eurofer a údaje Eurostatu

                  (92)

                  Objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie zostal počas posudzovaného obdobia pomerne stabilný, t. j. na úrovni medzi 27 a 28 miliónmi ton.

                  (93)

                  Počas posudzovaného obdobia sa trhový podiel výrobného odvetvia Únie z hľadiska spotreby v Únii znížil o viac než 9 percentuálnych bodov, t. j. z 86,8 % na 77,7 %. Pokles trhového podielu výrobného odvetvia Únie výrazne prekročil mierne zvýšenie predaja tohto odvetvia na voľnom trhu Únie.

                  (94)

                  Pokiaľ ide o trh vlastnej spotreby na trhu Únie, objem vlastnej spotreby a trhový podiel sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                     Tabuľka 8

                     Objem vlastnej spotreby na trhu Únie a trhový podiel

                              2012

                              2013

                              2014

                              OP

                              Objem vlastnej spotreby na trhu Únie (v tonách)

                              40 775 889

                              42 418 062

                              42 887 175

                              42 271 071

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 104

                                 105

                                 104

                              Celková výroba výrobného odvetvia Únie (v tonách)

                              73 050 974

                              74 588 182

                              75 509 517

                              74 718 189

                              Percentuálny podiel objemu vlastnej spotreby na celkovej výrobe

                              55,7 %

                              56,7 %

                              56,6 %

                              56,4 %

                                 Zdroj: Dotazník vyplnený združením Eurofer a údaje Eurostatu

                  (95)

                  Objem vlastnej spotreby výrobného odvetvia Únie (zložený z použitia na vlastnú spotrebu a z predaja na vlastnú spotrebu na trhu Únie) na trhu Únie sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 4 %, a to z približne 40,7 milióna ton v roku 2011 na 42,2 milióna ton počas obdobia prešetrovania.

                  (96)

                  Trhový podiel vlastnej spotreby výrobného odvetvia Únie (vyjadrený ako percentuálny podiel z celkovej výroby) zostal počas posudzovaného obdobia stabilný na úrovni medzi 55,7 % a 56,7 %.

            4.4.2.3.   Zamestnanosť a produktivita

                  (97)

                  Zamestnanosť sa vypočítala len pri zohľadnení zamestnancov, ktorí sa priamo podieľali na výrobe podobného výrobku v rôznych oceliarňach výrobcov z Únie. Touto metódou sa získali presné údaje, pričom sú pomerne ľahko vypočítateľné.

                  (98)

                  Zamestnanosť a produktivita sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                     Tabuľka 9

                     Zamestnanosť a produktivita

                              2012

                              2013

                              2014

                              OP

                              Počet zamestnancov
                              (zamestnanci na plný pracovný úväzok)

                              18 729

                              18 632

                              17 739

                              17 829

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 99

                                 95

                                 95

                              Produktivita (v tonách na zamestnanca)

                              3 900

                              4 003

                              4 257

                              4 191

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 103

                                 109

                                 107

                                 Zdroj: Dotazník vyplnený združením Eurofer

                  (99)

                  Úroveň zamestnanosti vo výrobnom odvetví Únie sa počas posudzovaného obdobia znížila v záujme zníženia výrobných nákladov a dosiahnutia efektívnosti vzhľadom na rastúcu konkurenciu zo strany čínskeho a iného dovozu na trhu. To malo za následok zníženie stavu pracovnej sily o 5 % počas posudzovaného obdobia, a to bez zohľadnenia akejkoľvek nepriamej zamestnanosti. V dôsledku toho a vzhľadom na mierne zvýšenie objemu výroby (+ 2 %) v posudzovanom období zaznamenala produktivita pracovnej sily výrobného odvetvia Únie, meraná ako výstup na zamestnanca za rok, oveľa väčší nárast (+ 7 %) v porovnaní so zvýšením skutočnej výroby. To preukazuje, že výrobné odvetvie Únie bolo ochotné prispôsobiť sa meniacim sa trhovým podmienkam, aby zostalo konkurencieschopné.

            4.4.2.4.   Zásoby

                  (100)

                  Úroveň zásob výrobcov z Únie sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

                     Tabuľka 10

                     Zásoby

                              2012

                              2013

                              2014

                              OP

                              Konečný stav zásob (v tonách)

                              2 908 745

                              2 646 989

                              2 653 224

                              2 798 420

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 91

                                 91

                                 96

                              Konečné zásoby ako percentuálny podiel výroby

                              4,0 %

                              3,5 %

                              3,5 %

                              3,7 %

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 89

                                 88

                                 94

                                 Zdroj: Dotazník vyplnený združením Eurofer

                  (101)

                  Počas posudzovaného obdobia sa úroveň konečných zásob mierne znížila. Väčšinu druhov podobného výrobku vyrába výrobné odvetvie Únie na základe konkrétnych objednávok používateľov. Zásoby sa preto nepovažujú za významný ukazovateľ ujmy v tomto odvetví. Potvrdilo sa to aj analýzou vývoja konečných zásob ako percentuálneho podielu výroby. Ako možno vidieť, tento ukazovateľ zostal pomerne stabilný na úrovni približne 3,5 % až 4 % objemu výroby.

            4.4.2.5.   Veľkosť dumpingového rozpätia

                  (102)

                  Všetky dumpingové rozpätia boli výrazne nad úrovňou de minimis. Vplyv veľkosti skutočných vysokých dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie nebol vzhľadom na objem a ceny dovozu z dotknutej krajiny zanedbateľný.

            4.4.2.6.   Rast

                  (103)

                  Spotreba v Únii (na voľnom trhu) počas posudzovaného obdobia narástla približne o 12 %, pričom objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie zostal stabilný. Výrobnému odvetviu Únie sa tým zmenšil trhový podiel na rozdiel od trhového podielu dovozu z dotknutej krajiny, ktorý sa počas posudzovaného obdobia výrazne zvýšil.

            4.4.3.   Mikroekonomické ukazovatele

      4.4.3.1.   Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

                  (104)

                  Vážené priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie na voľnom trhu v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                     Tabuľka 11

                     Predajné ceny na voľnom trhu v Únii

                              2012

                              2013

                              2014

                              OP

                              Predajná cena (EUR/t)

                              553

                              498

                              471

                              427

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 90

                                 85

                                 77

                              Jednotkové výrobné náklady (EUR/t)

                              572

                              511

                              469

                              431

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 89

                                 82

                                 75

                                 Zdroj: Dotazníky vyplnené výrobcami z Únie zaradenými do vzorky

                  (105)

                  Táto tabuľka ukazuje vývoj jednotkovej predajnej ceny na voľnom trhu Únie v porovnaní so zodpovedajúcimi výrobnými nákladmi. Predajné ceny boli v priemere nižšie ako jednotkové výrobné náklady, a to s výnimkou roku 2014, keď sa trh začal preberať a trhový podiel čínskeho dovozu bol v porovnaní s obdobím prešetrovania nižší.

                  (106)

                  V rokoch 2012 a 2013 mali na výkonnosť výrobného odvetvia Únie negatívny dosah popri klesajúcom dopyte po oceli v roku 2012 aj následky dlhovej krízy v eurozóne. V roku 2014 a tiež v prvom polroku 2015 sa výrobné odvetvie Únie začalo zotavovať vďaka zvýšenému úsiliu o zachovanie konkurencieschopnosti, a to najmä prostredníctvom zvýšenia produktivity pracovnej sily vo výrobnom odvetví Únie, ako sa uvádza v odôvodnení 99, čo viedlo k nárastu produktivity a k lepšiemu využívaniu kapacity.

                  (107)

                  Napriek tomuto úsiliu výrobné náklady vo všeobecnosti naďalej presahovali klesajúce predajné ceny, pričom v snahe obmedziť pokles trhového podielu sa výrobcovia z Únie prispôsobili špirále klesajúcich cien a výrazne znížili svoje predajné ceny, najmä počas roku 2015. Keďže dotknutý výrobok je komoditou, výrobcovia z Únie sa museli prispôsobiť špirále klesajúcich cien.

                  (108)

                  V prípade výrobcov zaradených do vzorky sa určité ploché výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla na vlastnú spotrebu previedli alebo dodali za transferové ceny na ďalšie nadväzujúce spracovanie, a to pomocou rôznych cenových politík (náklady, zvýšené náklady, trhová cena). Z tohto dôvodu nie je možné vyvodiť žiadny zmysluplný záver z vývoja cien, pokiaľ ide o použitie na vlastnú spotrebu.

            4.4.3.2.   Náklady práce

                  (109)

                  Priemerné náklady práce výrobcov z Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                     Tabuľka 12

                     Priemerné náklady práce na zamestnanca

                              2012

                              2013

                              2014

                              OP

                              Priemerné náklady práce na zamestnanca (v EUR)

                              63 722

                              63 374

                              66 039

                              66 023

                                 Index (2011 = 100)

                                 100

                                 99

                                 104

                                 104

                                 Zdroj: Dotazníky vyplnené výrobcami z Únie zaradenými do vzorky

                  (110)

                  Počas posudzovaného obdobia sa priemerná mzda na jedného zamestnanca zvýšila o 4 %.

            4.4.3.3.   Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál

                  (111)

                  Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                     Tabuľka 13

                     Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií

                              2012

                              2013

                              2014

                              OP

                              Ziskovosť predaja v Únii na voľnom trhu (v % z obratu z predaja)

                              – 3,3 %

                              – 2,7 %

                              0,4 %

                              – 0,8 %

                              Peňažný tok (v tis. EUR)

                              150 190

                              139 285

                              221 982

                              122 723

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 93

                                 148

                                 82

                              Investície (v tis. EUR)

                              334 789

                              256 013

                              289 581

                              291 771

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 76

                                 86

                                 87

                              Návratnosť investícií

                              – 4,5 %

                              – 3,5 %

                              0,5 %

                              – 1,0 %

                                 Zdroj: Dotazníky vyplnené výrobcami z Únie zaradenými do vzorky

                  (112)

                  Komisia stanovila ziskovosť výrobcov z Únie vyjadrením čistej straty pred zdanením z predaja podobného výrobku na voľnom trhu v Únii ako percentuálneho podielu obratu z tohto predaja.

                  (113)

                  Ziskovosť sa počas posudzovaného obdobia vyvíjala negatívne: straty vznikali počas všetkých troch rokov s výnimkou roku 2014. Zatiaľ čo straty v rokoch 2012 a 2013 sčasti súvisia s následkami dlhovej krízy v eurozóne (popri klesajúcom dopyte po oceli v roku 2012), výrobcovia z Únie sa mohli čiastočne zotaviť počas roku 2014 a v prvom polroku 2015.

                  (114)

                  Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobcov z Únie samostatne financovať svoje činnosti. Trend týkajúci sa čistého peňažného toku sa počas posudzovaného obdobia značne menil, avšak zostal prevažne pozitívny, najmä vďaka nepeňažným nákladom, ako je napríklad odpisovanie.

                  (115)

                  Keďže návratnosť investícií zostala počas všetkých rokov s výnimkou roku 2014 záporná, výrobné odvetvie Únie v období medzi rokmi 2012 až 2015 znížilo úroveň svojich investícií o 13 %. Schopnosť získavať kapitál bola ovplyvnená stratami, ktoré vznikli počas posudzovaného obdobia, ako o tom svedčí pokles investícií.

                  (116)

                  V tabuľke nachádzajúcej sa nižšie sú napokon uvedené údaje za rok 2015 rozdelené podľa jednotlivých štvrťrokov, keďže navrhovateľ vo svojom podnete tvrdil, že v druhom polroku 2015 nastalo výrazné zhoršenie. Údaje v tabuľke skutočne potvrdzujú, že v druhom polroku 2015 došlo k výraznému zníženiu ziskovosti a čistej hodnoty predaja, a to v dôsledku pokračujúceho poklesu predajných cien na voľnom trhu Únie.

                     Tabuľka 14

                     Ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky za štvrťrok

                              Štvrťrok 2015

                              Ziskovosť (straty) spoločností za štvrťrok (v miliónoch EUR)

                              Čistá predajná cena za tonu

                              Čistá hodnota predaja na voľnom trhu
                              (v miliónoch EUR)

                              Percento ziskovosti

                              Prvý

                              37,98

                              444,71

                              1 073,34

                              3,5 %

                              Druhý

                              22,78

                              436,19

                              1 001,60

                              2,3 %

                              Tretí

                              – 22,92

                              426,36

                              857,49

                              – 2,7 %

                              Štvrtý

                              – 69,80

                              392,92

                              699,47

                              – 10,0 %

                              Spolu

                              – 31,9

                              427,2

                              3 631,9

                              – 0,8 %

                                 Zdroj: Dotazníky vyplnené výrobcami z Únie zaradenými do vzorky

            4.4.4.   Záver týkajúci sa značnej ujmy

                  (117)

                  Na druhej strane by výrobné odvetvie Únie ako celok mohlo mierne zvýšiť svoj objem výroby (napriek výraznému obmedzeniu výroby najmä u jedného hlavného talianskeho výrobcu) a zlepšiť mieru využívania svojej kapacity vzhľadom na zvýšenie vlastnej spotreby a spotreby na voľnom trhu. Zvýšenie efektívnosti si vyžadovalo konkrétne opatrenia spočívajúce v tom, že sa výrobné náklady (predovšetkým na suroviny) udržiavali pevne pod kontrolou a že sa zvýšila výroba na zamestnanca. V dôsledku toho výrobné náklady poklesli o 25 %. Okrem toho peňažný tok odvetvia zostal počas celého posudzovaného obdobia pozitívny. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky mohli počas posudzovaného obdobia stále uskutočňovať investície, a to vo výške približne 250 až 330 miliónov EUR za rok.

                  (118)

                  Na druhej strane napriek úsiliu, ktoré výrobné odvetvie Únie počas posudzovaného obdobia vynaložilo na zlepšenie svojej celkovej výkonnosti, ostatné ukazovatele ujmy poukazujú na zhoršenie situácie na voľnom trhu: S výnimkou roku 2014 a začiatku roku 2015, keď sa výrobné odvetvie Únie začalo mierne zotavovať, straty vznikali počas celého posudzovaného obdobia, pričom neudržateľnú úroveň dosiahli v druhom polroku 2015. Napriek skutočnosti, že objem predaja na voľnom trhu v Únii zostal pomerne stabilný, zaznamenalo výrobné odvetvie Únie vzhľadom na negatívnu návratnosť investícii pokles trhového podielu a muselo obmedziť investície.

                  (119)

                  Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa v tejto fáze dospelo k záveru, že podľa uvedených údajov sa výrobné odvetvie Únie ku koncu obdobia prešetrovania nachádzalo v oslabenej pozícii, avšak nie v takej miere, že by výrobné odvetvie Únie počas posudzovaného obdobia utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

            5.   HROZBA UJMY

      5.1.   Úvod

                  (120)

                  V rámci analýzy hrozby značnej ujmy výrobnému odvetviu Únie v súlade s článkom 3 ods. 9 druhým pododsekom základného nariadenia sa zvažujú takéto faktory:

                              i)

                              významné tempo rastu dumpingových dovozov na trh Únie, ktoré naznačuje pravdepodobnosť podstatne narastajúcich dovozov;

                              ii)

                              dostatočná, voľne disponibilná kapacita vyvážajúceho výrobcu na strane vývozcu alebo bezprostredne hroziaci a podstatný nárast takejto kapacity, ktoré naznačujú pravdepodobnosť podstatne narastajúcich dumpingových vývozov do Únie, pričom sa zohľadní dostupnosť ďalších vývozných trhov, ktoré sú schopné absorbovať dodatočné vývozy;

                              iii)

                              či dovoz vstupuje pri cenách, ktoré by vo významnej miere spôsobili zníženie cien alebo by zabránili rastu cien, ku ktorému by inak došlo a ktoré by pravdepodobne zvýšili dopyt po ďalších dovozoch, a

                              iv)

                              stav zásob.

                  (121)

                  Ako naznačujú slová „takéto faktory“ v článku 3 ods. 9 druhom pododseku, na stanovenie hrozby ujmy možno popri týchto štyroch faktoroch analyzovať aj ďalšie faktory. Komisia konkrétne ďalej analyzovala také faktory, akými sú ziskovosť a príjem objednávok, pre ktoré mala k dispozícii údaje z obdobia prešetrovania a z nasledujúceho obdobia.

                  (122)

                  Pokiaľ ide o dotknuté obdobie, Komisia opätovne preskúmala údaje zhromaždené za roky 2012 až 2015, keďže pochopenie súčasnej situácie výrobného odvetvia Únie je nevyhnutné na účely určenia, či existuje hrozba ujmy výrobnému odvetviu Únie (11). Následne vykonala analýzu zameranú na budúcnosť vo vzťahu k všetkým faktorom. Okrem toho mala možnosť zhromaždiť údaje o dumpingovom dovoze, čínskej kapacite a dovozných cenách za obdobie od januára do júna 2016 s cieľom potvrdiť alebo vyvrátiť dané predpoklady, ako to požadoval Súdny dvor (12). Pokiaľ ide o ziskovosť a príjem objednávok, úplné údaje za obdobie od januára do júna 2016 neboli k dispozícii, dostupné boli len čiastočné údaje za obdobie do konca marca 2016. Pokiaľ ide o stav zásob, nepodarilo sa získať úplné údaje za obdobie do konca júna 2016, a to najmä vo vzťahu k výrobnému odvetviu Únie. V každom prípade budú uvedené údaje po uverejnení tohto nariadenia aktualizované, pričom analyzovať sa podľa možnosti budú aj ďalšie faktory. V tejto fáze sú údaje o ziskovosti, príjme objednávok a stave zásob tými najlepšími, ktoré sú k dispozícii.

                  (123)

                  V článku 3 ods. 9 prvom pododseku druhej vete základného nariadenia sa napokon stanovuje, že zmena okolností musí byť jasne predvídateľná a musí byť bezprostredne hroziaca.

            5.2.   Hrozba ujmy

      5.2.1.   Významné tempo rastu dumpingového dovozu na trh Únie, ktoré naznačuje pravdepodobnosť výrazného zvýšenia dovozu

                  (124)

                  Dovoz z dotknutej krajiny sa medzi rokom 2012 a obdobím prešetrovania výrazne zvýšil, a to z 246 720 na 1 519 304 ton, ako sa uvádza v tabuľke v odôvodnení 76. Tento dovoz bol neustále sprevádzaný nepretržite klesajúcimi cenami. Výrazné zvýšenie trhového podielu, ktorý mal tento čínsky dumpingový dovoz (+ 550 %), potvrdzuje, že vývoj tohto dovozu nebol len dôsledkom zvýšenia dopytu (+ 12 %). Čínski vyvážajúci výrobcovia prenikali na nový trh a získavali trhové podiely vďaka dovozu s nízkymi cenami, a to na úkor ostatných hospodárskych subjektov vrátane výrobcov z Únie. Objem čínskeho dovozu sa v porovnaní s prvým polrokom 2015 (712 390 ton) ďalej zvýšil (o 8,5 %) v prvom polroku 2016 (773 275 ton) (zdroj: Eurostat). Z dostupných údajov vyplýva nielen to, že sa čínsky dumpingový dovoz počas posudzovaného obdobia výrazne zvýšil, ale aj to, že tento trend sa nezastavil ani nezvrátil ani po období prešetrovania.

            5.2.2.   Dostatočná voľne disponibilná kapacita

      5.2.2.1.   Kapacita v ČĽR (surová oceľ a podobný výrobok)

                  (125)

                  Pokiaľ ide o čínsku kapacitu pre surovú oceľ, z dostupných údajov vyplýva, že čínska kapacita pre oceľ sa rýchlym tempom zvyšovala dlhodobo. Zatiaľ čo v roku 2004 ČĽR pokrývala 25,6 % celkovej celosvetovej výroby surovej ocele (13), v roku 2015 svoju skutočnú výrobu takmer zdvojnásobila na úroveň 50,3 %. V tejto súvislosti sa v oznámení Komisie o oceli uvádza: „… v niektorých tretích krajinách (najmä Číne) výrazne vzrástla voľná výrobná kapacita. Iba v Číne sa nadmerná kapacita odhaduje na zhruba 350 miliónov ton, čo je takmer dvojnásobok ročnej výroby Únie (14).“

                  (126)

                  OECD v tejto súvislosti odhadla celkovú čínsku kapacitu na výrobu ocele v roku 2014 na 1 140 miliónov ton (15), zatiaľ čo sa vypočítalo, že skutočná čínska výroba predstavuje 822,8 milióna ton (16). V dôsledku toho dostupná čínska nadmerná kapacita istotne presahuje 300 miliónov ton.

                  (127)

                  Takáto nadmerná kapacita pre oceľ okrem toho nezodpovedá dopytu po podobnom výrobku v ČĽR či v iných krajinách. V skutočnosti sa rast dopytu na globálnych trhoch spomaľuje a rozdiel medzi kapacitou a dopytom sa zväčšuje, ako sa uvádza v nedávnej štúdii OECD (17).

                  (128)

                  Skutočnosť, že dotknutá krajina disponuje obrovskou nadmernou kapacitou pre oceľ, čínske orgány nespochybňujú: Po prvé, čínska Štátna rada vydala 1. februára 2016 dokument s názvom „Stanovisko pre oceliarsky priemysel na riešenie nadmernej kapacity“, v ktorom sa stanovil celkový čínsky prístup k rozhodnejšiemu riešeniu nadmernej kapacity čínskeho oceliarskeho priemyslu. Medzi opatrenia patrí okrem iného zníženie kapacity pre surovú oceľ o 100 až 150 miliónov ton počas piatich rokov a prísny zákaz novej výrobnej kapacity. Po druhé, Čínske združenie železa a ocele (China Iron & Steel Association – CISA) vo svojom podaní tiež uviedlo, že „v niekoľkých posledných rokoch čínska vláda a čínske združenie ocele prijali účinné opatrenia… Od roku 2011 sa Čína aktívne zbavovala nevyužívanej kapacity a posilňovala opatrenia na úsporu energie (18).“

                  (129)

                  Nedávno sa však objavili informácie o nesúlade medzi uvedenými čínskymi oznámeniami o obmedzení kapacity v období nasledujúcom po období prešetrovania a skutočnou situáciou, ako sa uvádza nižšie:

                              —

                              Podľa niektorých správ dotknutá krajina trpí javom tzv. „zombie“ oceliarní (19): ide o oceliarne, o ktorých sa stále hovorí, že zomierajú, nikdy však v skutočnosti nezomrú.

                              —

                              Iný zdroj tiež informoval o tom, že 41 vysokých pecí bolo opätovne otvorených, a v novších správach sa dokonca uvádza, že od začiatku roku 2016 došlo v ČĽR k opätovnému začatiu využívania kapacity pre oceľ v objeme presahujúcom 50 miliónov ton (20).

                              —

                              Svetové oceliarske združenie (World Steel Association) k celosvetovej výrobe surovej ocele počas prvých šiestich mesiacov roku 2016 uviedlo: „Výroba surovej ocele v prvých šiestich mesiacoch roku 2016 dosahovala 794,8 Mt, čo predstavovalo pokles o – 1,9 % v porovnaní s rovnakým obdobím roku 2015… Výroba surovej ocele … sa znížila o – 6,1 % v EÚ-28 … Výroba surovej ocele v Číne v júni 2016 dosahovala 69,5 Mt, čo predstavovalo nárast o 1,7 % v porovnaní s júnom 2015…
                                  (21)“.

                  (130)

                  Komisia napokon analyzovala sľuby a záväzky čínskych orgánov, ako sa uvádzajú v odôvodnení 128. Napriek týmto vyhláseniam zo začiatku roku 2016 nedošlo k ich naplneniu.

                  (131)

                  Preto sa má za to, že problém nadmernej kapacity v oceliarskom odvetví v ČĽR je všeobecne známy, pričom ho uznávajú aj čínske orgány.

                  (132)

                  Usudzuje sa, že podobný výrobok tvorí veľkú časť celkovej výroby surovej ocele z tohto dôvodu: Zatiaľ čo v rokoch 2013 a 2014 celková čínska výroba surovej ocele predstavovala 822 000 miliónov ton, resp. 822 698 miliónov ton, celková čínska výroba plochých výrobkov valcovaných za tepla predstavovala 311 564 miliónov ton (alebo približne 37,9 % celkovej výroby surovej ocele), resp. 317 387 miliónov ton (alebo približne 38,6 % celkovej výroby surovej ocele) (22). Preto sú tiež uvedené údaje o surovej oceli dobrým ukazovateľom nadmernej kapacity pre podobný výrobok v ČĽR.

                  (133)

                  Po druhé, je potrebné poukázať na tabuľku v odôvodnení 185, v ktorej sa porovnáva skutočná výroba podobného výrobku v ČĽR so skutočnou výrobou v iných krajinách za roky 2014 a 2013. Z tejto tabuľky napríklad vyplýva, že skutočná výroba podobného výrobku v ČĽR v roku 2014 (317,4 milióna ton) predstavuje približne päťnásobok celkovej súhrnnej výroby v Rusku, na Ukrajine, v Iráne a Brazílii (57,4 milióna ton). To poukazuje na obrovskú výrobnú kapacitu pre podobný výrobok v ČĽR.

                  (134)

                  Po tretie, prešetrovaním sa tiež potvrdilo, že počas obdobia prešetrovania bola miera využívania kapacity zo strany čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky na úrovni 65 %. To predstavuje viac ako 14 miliónov metrických ton voľne disponibilnej kapacity dotknutého výrobku len pri troch spoločnostiach. Ide o ďalší ukazovateľ voľnej kapacity pre podobný výrobok. Za predpokladu existencie podobných pomerov u ostatných čínskych výrobcov plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla možno vyvodiť vysokú celkovú voľnú kapacitu pre ploché výrobky z ocele valcované za tepla v Číne.

                  (135)

                  Okrem toho je trh Únie otvoreným trhom s veľkým objemom dovozu z niekoľkých krajín, ako sa uvádza v tabuľke v odôvodnení 177. Ako vyplýva z tabuľky 4 v odôvodnení 76, čínski vyvážajúci výrobcovia vyvážali na trh Únie najmä od roku 2012, pričom vďaka dovozu s nízkymi cenami získavali rýchlym tempom trhové podiely na úkor ostatných hospodárskych subjektov vrátane výrobcov z Únie. To dokazuje, že preniknutie čínskych vyvážajúcich výrobcov počas posudzovaného obdobia sa ukázalo ako pomerne ľahké a veľmi úspešné a ako také poukazuje na príťažlivosť trhu Únie pre čínskych a iných vyvážajúcich výrobcov.

            5.2.2.2.   Absorpčná kapacita tretích krajín

                  (136)

                  V súlade s článkom 3 ods. 9 druhým pododsekom písm. b) základného nariadenia Komisia analyzovala dostupnosť ďalších vývozných trhov pre čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktoré sú schopné absorbovať dodatočné vývozy.

                  (137)

                  Niektoré (hlavné) vývozné trhy sú pre čínskych vyvážajúcich výrobcov čoraz ťažšie prístupné z dôvodu opatrení na ochranu obchodu (napríklad USA, Malajzia, India a Mexiko) a/alebo prešetrovaní (napríklad Thajsko), alebo zvýšených ciel (Južná Afrika).

                  (138)

                  Zo štatistických údajov o vývoze za rok 2015 a za prvých šesť mesiacov roku 2016 pre vzorku (23) číselných znakov KN týkajúcich sa podobného výrobku však vyplýva nezmenený stav, pokiaľ ide o objem čínskeho vývozu do zvyšku sveta.

                  (139)

                  Po prvé, dotknutá krajina počas prvých šiestich mesiacov roku 2016 vyviezla približne rovnaký objem, pokiaľ sa uvedené hodnoty upravia na ročné hodnoty a porovnajú sa s rokom 2015. Priemerná jednotková predajná cena však bola počas prvých šiestich mesiacov roku 2016 v porovnaní s rokom 2015 nižšia. Po druhé, zmenšenie trhového podielu v niektorých krajinách (napríklad v Indonézii a Vietname) počas prvých šiestich mesiacov roku 2016 v porovnaní s rokom 2015 je vyvážené zvýšením trhového podielu v iných krajinách (napríklad v Bangladéši a v Kórejskej ľudovodemokratickej republike). Komisia preto dospela k záveru, že je nepravdepodobné, že tretie krajiny budú sami schopné absorbovať veľký objem voľne disponibilnej čínskej kapacity. Aj keď v súčasnosti vládne nezmenený stav, pokiaľ ide o čínsky vývoz do iných tretích krajín, atraktívny trh Únie bude pravdepodobne naďalej patriť medzi hlavné ciele čínskeho dumpingového vývozu, ako sa uvádza v odôvodnení 135.

            5.2.2.3.   Absorpčná kapacita ČĽR

                  (140)

                  Okrem toho ani v ČĽR neexistuje dostatočná absorpčná kapacita. Domáci dopyt po oceli v ČĽR klesá: Podľa Svetového oceliarskeho združenia sa očakávalo, že čínsky dopyt po oceli najprv poklesne o – 3,5 % v roku 2015 a o – 2,0 % v roku 2016 po tom, ako dopyt v roku 2013 dosiahol vrchol (24). Tieto údaje však následne táto organizácia upravila takto: „očakáva sa, že pokles dopytu po oceli v Číne bude v roku 2016 na úrovni – 4,0 % a následne v roku 2017 na úrovni – 3,0 %. To naznačuje dopyt na úrovni 626,1 Mt ocele (pokles o 15 % oproti roku 2013) za rok 2017, čo predstavuje pokles na úroveň 41,9 % celosvetového použitia ocele oproti 47,9 % v roku 2009 a 44,8 % v roku 2015“ (25).

            5.2.2.4.   Záver týkajúci sa kapacity

                  (141)

                  Na záver sa uvádza, že je pravdepodobné, že významný objem súčasnej obrovskej nadmernej kapacity pre oceľ vrátane podobného výrobku bude naďalej smerovaný na trh Únie. Súčasné nadmerné kapacity a nedostatočná absorpčná kapacita tretích štátov alebo samotnej ČĽR naznačujú, že je pravdepodobné výrazné zvýšenie čínskeho vývozu do Únie v prípadoch, keď sa preniknutie počas posudzovaného obdobia ukázalo ako pomerne jednoduché a veľmi úspešné.

            5.2.3.   Cenová úroveň dovozu

                  (142)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení 78, počas posudzovaného obdobia sa priemerné ceny dovozu z dotknutej krajiny znížili o 33 % zo 600 EUR/t v roku 2012 na 404 EUR/t v roku 2015.

                  (143)

                  V tabuľke nachádzajúcej sa nižšie sa porovnávajú priemerné jednotkové čínske dovozné ceny s jednotkovými predajnými cenami piatich výrobcov z Únie zaradených do vzorky:

                     Tabuľka 15

                     Predajné ceny na voľnom trhu v Únii v porovnaní s čínskymi dovoznými cenami počas posudzovaného obdobia.

                              Pozri odôvodnenie

                              2012

                              2013

                              2014

                              OP

                              Predajná cena piatich výrobcov z Únie zaradených do vzorky (EUR/t)

                              (104)

                              553

                              498

                              471

                              427

                              Priemerná cena čínskeho dovozu podľa Eurostatu
                              (EUR/t)

                              (78)

                              600

                              505

                              463

                              404

                              Rozdiel (EUR/t)

                              – 47

                              – 7

                              + 8

                              + 23

                                 Zdroj: Dotazníky vyplnené výrobcami z Únie zaradenými do vzorky a vyvážajúcimi výrobcami a údaje Eurostatu

                  (144)

                  V roku 2012 priemerné čínske ceny výrazne prevyšovali ceny výrobcov z Únie. V roku 2015 však boli ceny čínskeho dovozu výrazne nižšie (404 EUR/t) ako ceny výrobného odvetvia Únie (427 EUR/t). To potvrdzuje analýza o podhodnocovaní cien v odôvodnení 82.

                  (145)

                  Z tabuľky nachádzajúcej sa nižšie vyplýva pokračujúci pokles čínskych jednotkových cien pri vstupe na trh Únie počas mesiacov január až jún 2016 (po období prešetrovania).

                     Tabuľka 16

                     Čínske dovozné ceny po období prešetrovania

                              Priemerné dovozné ceny čínskeho dovozu
                              (EUR/t)

                              január 2016

                              február 2016

                              marec 2016

                              apríl 2016

                              máj 2016

                              jún 2016

                              326

                              318

                              313

                              303

                              299

                              308

                                 Zdroj: Eurostat

                  (146)

                  Zistilo sa, že negatívny vplyv nízkych cien čínskeho dovozu je dvojaký:

                              i)

                              na jednej strane výrazný cenový rozdiel pravdepodobne spôsobí (ďalší) posun smerom k tomuto dumpingovému dovozu, pretože používatelia budú pravdepodobne nakupovať väčšie množstvá tovaru, ktorý sa predáva za nízke ceny;

                              ii)

                              na druhej strane existenciu takýchto nízkych cien na trhu pravdepodobne využijú nákupcovia v rámci rokovaní ako nástroj na zníženie cien ponúkaných výrobcami z Únie a inými zdrojmi, čo bude mať negatívny vplyv vo forme klesajúceho objemu a nižších cien. Zatiaľ čo tento vplyv možno spochybniť v prípadoch, keď cenové rozdiely nie sú výrazné, v tomto konkrétnom prípade, a vzhľadom na zistené cenové podhodnotenie, sa očakáva, že vyplývajúca ujma spôsobená výrobnému odvetviu Únie bude vážna.

            5.2.4.   Úroveň zásob

                  (147)

                  Komisia sa domnievala, že tento faktor nemá pre analýzu žiadny osobitný význam, keďže zásoby udržiavajú obvykle obchodníci (veľkoobchodníci) a iba v menšom rozsahu výrobcovia. Okrem toho výrobcovia z Únie väčšinou vyrábajú na základe objednávok, čo im umožňuje udržiavať čo najnižšiu možnú úroveň zásob. Napriek tomu však analyzovala tento faktor, ktorý je výslovne uvedený v článku 3 ods. 9 druhom pododseku základného nariadenia (pozri odôvodnenie 120).

                  (148)

                  Klesajúca úroveň zásob bola ku koncu obdobia prešetrovania zaznamenaná tak v ČĽR, ako aj na trhu Únie (26). Vysvetlenie možno nájsť v kontexte cenového poklesu v rokoch 2015 a 2016: ak výrobca alebo obchodník očakáva, že ceny budú rásť, mal by rýchlo vytvárať zásoby s očakávaním dosiahnutia úmerne vyššieho zisku v prípade nárastu cien.

                  (149)

                  Komisia nedokázala získať úplné údaje o zásobách v období nasledujúcom po období prešetrovania napriek žiadostiam a vlastnému zisťovaniu. Napriek tomu zistila, že je pravdepodobné, že úroveň zásob dotknutého výrobku v Únii zostane na začiatku roku 2016 pomerne nízka. Napríklad v Nemecku „podľa nemeckého Združenia pre distribúciu ocele (BDS) poklesla úroveň zásob plochej ocele ku koncu minulého roku na najnižšiu úroveň od decembra 2003. Z najnovších údajov vyplýva určité zlepšenie, avšak zásoby plochej ocele na úrovni 1,4 milióna ton vo februári boli o 7 % nižšie oproti minulému roku. (27)“

                  (150)

                  V ČĽR zásoby ocele v skladoch v 40 veľkých čínskych mestách údajne poklesli na úroveň 8,86 ton na konci júna 2016 z úrovne 9,47 ton na konci mája 2016, pričom na konci júna 2015 to bolo 12,86 ton. Počas mesiaca máj 2016 zásoby ocele 80 najväčších čínskych oceliarní dosahovali úroveň 14,17 ton v porovnaní s úrovňou 16,71 ton na konci mája 2015 (28).

                  (151)

                  Na záver sa uvádza, že zásoby ocele klesali v čase na konci obdobia prešetrovania a klesajú aj po tomto období. Aj keď tento faktor nie je v tejto analýze rozhodujúci, môže naznačovať prípadný ďalší pokles cien, a tým zvyšovanie hrozby ujmy.

            5.2.5.   Ďalšie prvky: Ziskovosť a príjem objednávok v Únii výrobným odvetvím Únie

                  (152)

                  Výrobné odvetvie Únie potrebuje udržateľné zisky. Preto je tento ukazovateľ ujmy veľmi dôležitý. Príjem objednávok predstavuje potvrdené záväzky zo strany zákazníkov, pričom naznačuje vývoj predaja výrobného odvetvia Únie v nadchádzajúcich mesiacoch. Komisia dokázala zhromaždiť a analyzovať údaje o zisku a príjme objednávok za obdobie prešetrovania a za nasledujúce obdobie.

                  (153)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení 113, výrobcovia z Únie sa počas roku 2014 a v prvých dvoch štvrťrokoch 2015 začali mierne zotavovať, pokiaľ ide o ziskovosť. Ako sa uvádza v odôvodnení 116, počas druhého polroka 2015 namiesto ziskov v Únii začali vznikať straty, pričom v poslednej štvrtine obdobia prešetrovania straty dosiahli neudržateľnú úroveň – 10 %.

                  (154)

                  Za obdobie nasledujúce po období prešetrovania neboli ešte údaje o ziskovosti pre celé výrobné odvetvie Únie k dispozícii. Boli však zhromaždené údaje o ziskovosti týkajúce sa navrhovateľov, ktorí predstavujú približne 90 % celkovej výroby výrobného odvetvia Únie, ako sa uvádza v odôvodnení 62. Uvedené údaje budú po uverejnení tohto nariadenia aktualizované, pričom analyzovať sa podľa možnosti budú aj ďalšie faktory. V tejto fáze prešetrovania sú údaje o ziskovosti a príjme objednávok tými najlepšími, aké sú k dispozícii.

                  (155)

                  Ako sa uvádza v tabuľke v odôvodnení 145, čínske vývozné ceny počas prvého polroku 2016 ďalej klesali, pričom boli pod výrobnými nákladmi výrobcov z Únie. Z toho vyplýva, že čínski výrobcovia agresívne určujú ceny na trhu Únie, čo výrobcovia z Únie nemôžu v budúcnosti vydržať. Uvedené je potvrdené tabuľkou nachádzajúcou sa nižšie, v ktorej sú obsiahnuté údaje o ziskovosti navrhovateľov. Prešetrovaním sa zistilo ďalšie zhoršovanie ziskovosti navrhovateľov.

                     Tabuľka 17

                     Vývoj ziskovosti a príjem objednávok navrhovateľov

                              Opis

                              2012

                              2013

                              2014

                              2015

                              apríl 2015 – marec 2016

                              Ziskovosť

                              – 1,31 %

                              – 4,86 %

                              – 1,28 %

                              – 3 % až – 5 %

                              – 5 % až – 7 %

                              Príjem objednávok

                              16 763 734

                              16 631 630

                              16 677 099

                              15 529 155

                              15 636 444

                                 Zdroj: Eurofer

            5.2.6.   Predvídateľnosť a bezprostrednosť hrozby zmeny okolností

                  (156)

                  V článku 3 ods. 9 základného nariadenia sa uvádza, že „… zmena okolností, ktoré vytvoria situáciu, za akej by dumping spôsobil ujmu, musí byť jasne predvídateľná a musí byť bezprostredne hroziaca.“

                  (157)

                  Všetky faktory uvedené vyššie sa musia analyzovať a overiť vo vzťahu k obdobiu prešetrovania. Konkrétne ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky dosiahla vo štvrtom štvrťroku 2015 neudržateľnú úroveň – 10 %, keď bol čínsky tlak na ceny najviac citeľný. Okrem toho z údajov za obdobie nasledujúce po období prešetrovania vyplýva, že ani v prvom polroku 2016 nedošlo k zvráteniu tohto negatívneho trendu, ktorý začal v druhom polroku 2015. Ak bude tento trend pokračovať, zakrátko sa táto krehká pozícia výrobného odvetvia Únie zmení tak, že utrpí značnú ujmu. Na základe údajov za obdobie prešetrovania Komisia dospela k záveru, že ku koncu obdobia prešetrovania existovala jasne predvídateľná a bezprostredná hrozba zmeny okolností, ktorá povedie k vzniku ujmy ako následku dumpingu.

            5.3.   Záver týkajúci sa hrozby ujmy

                  (158)

                  Zatiaľ čo výrobné odvetvie Únie sa počas roku 2014 a v prvých dvoch štvrťrokoch 2015 zotavovalo, v druhom polroku 2015 začali takmer všetky ukazovatele ujmy dramaticky klesať. Prešetrovaním sa odhalil tento negatívny trend, ktorý začal v druhom polroku 2015, pričom k jeho zvráteniu nedošlo ani v prvom polroku 2016. Predpoveď výrobného odvetvia Únie týkajúca sa budúcej ziskovosti a budúceho predaja je negatívna a možno ju potvrdiť (pozri tabuľku 17 v odôvodnení 155). Najpravdepodobnejšie je, že pokles predaja a nižšie, resp. negatívne marže povedú k veľkým stratám, strate objednávok a redukcii pracovných miest. V dôsledku toho všetky faktory posúdené v rámci článku 3 ods. 9 základného nariadenia, najmä výrazná miera zvyšovania dumpingového dovozu v roku 2015 (čo pokračovalo aj v roku 2016) za ďalej klesajúce ceny, veľká nadmerná kapacita v ČĽR a negatívny vývoj ziskovosti výrobného odvetvia Únie, ukazujú rovnakým smerom.

                  (159)

                  Vzhľadom na uvedenú analýzu Komisia v tejto fáze dospela k záveru, že ku koncu obdobia prešetrovania existovala hrozba jasne predvídateľnej a bezprostrednej ujmy výrobnému odvetviu Únie.

            6.   PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ

                  (160)

                  Podľa článku 3 ods. 6 základného nariadenia Komisia skúmala, či hrozbu značnej ujmy výrobnému odvetviu Únie vyvolal existujúci dumpingový dovoz z dotknutej krajiny. V súlade s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia Komisia takisto skúmala, či iné známe faktory mohli súbežne s tým vyvolať hrozbu ujmy výrobnému odvetviu Únie. Komisia zabezpečila, aby sa žiadna možná hrozba ujmy vyvolaná inými faktormi, ako je dumpingový dovoz z ČĽR, nepripísala dumpingovému dovozu. Ide o tieto faktory: ekonomická kríza a pokles dopytu po oceli, náklady na suroviny spôsobujúce pokles predajných cien, dovoz z iných tretích krajín, výkonnosť výrobcov z Únie v oblasti vývozného predaja a tvrdenie, že jeden výrobca z Únie sám spôsobuje ujmu výrobnému odvetviu Únie.

            6.1.   Vplyv dumpingového dovozu

                  (161)

                  Predajné ceny čínskych vyvážajúcich výrobcov klesli v priemere zo 600 EUR/t v roku 2012 na 404 EUR/t počas obdobia prešetrovania (– 33 %). Nepretržitým znižovaním jednotkovej predajnej ceny počas posudzovaného obdobia boli čínski vyvážajúci výrobcovia schopní výrazne zvýšiť svoj trhový podiel v období od roku 2012 (0,79 %) do obdobia prešetrovania (4,32 %), ako sa uvádza v odôvodnení 76. Konkrétne počas obdobia prešetrovania došlo v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi k výraznému zvýšeniu čínskeho dovozu.

                  (162)

                  Zatiaľ čo pokles dopytu po oceli a následky dlhovej krízy v eurozóne mali negatívny vplyv na výkonnosť výrobného odvetvia Únie v rokoch 2012 a 2013, toto odvetvie malo v roku 2014 možnosť mierne sa zotaviť. Pokračujúci nárast dovozu z dotknutej krajiny s podhodnotenými cenami, najmä od druhého polroku 2015, mal však jasne negatívny dosah na výkonnosť výrobného odvetvia Únie. Hoci výrobné odvetvie Únie v roku 2015 znižovalo svoje náklady prostredníctvom zvyšovania produktivity vrátane redukcie pracovných miest a využívania poklesu cien surovín, dumpingový dovoz ďalej narastal a prinútil výrobné odvetvie Únie, aby výraznejšie znížilo svoje predajné ceny v Únii s cieľom obmedziť pokles svojho trhového podielu. Preto hoci ziskovosť výrobného odvetvia Únie zaznamenala určité zlepšenie v dôsledku zníženia strát v roku 2014 a v prvom polroku 2015, trend sa úplne zvrátil od druhého polroku 2015: objem čínskeho dovozu ďalej rástol a čínske ceny sa ešte viac znížili, pričom ceny a ziskovosť výrobného odvetvia Únie ďalej klesali.

                  (163)

                  Vzhľadom na časovú zhodu medzi neprestajne rastúcou úrovňou dumpingového dovozu za nepretržite klesajúce ceny na jednej strane a zmenšením trhového podielu a poklesom cien výrobného odvetvia Únie, čo viedlo k ďalším stratám, najmä od druhého polroku 2015, na strane druhej Komisia dospela k názoru, že dumpingový dovoz mal negatívny vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie.

                  (164)

                  Postupné spomaľovanie čínskeho hospodárstva a veľmi výrazná nadmerná kapacita čínskeho oceliarskeho odvetvia navyše núti čínskych výrobcov ocele nasmerovať svoj prebytok výroby na vývozné trhy, pričom trh Únie je pre nich atraktívnym cieľom vývozu. Niektoré ďalšie tradične dôležité vývozné trhy dokonca prijali opatrenia proti čínskym výrobkom z ocele vrátane plochých výrobkoch z ocele valcovaných za tepla.

                  (165)

                  V dôsledku nárastu celosvetového uplatňovania opatrení na ochranu obchodu je pravdepodobné, že trh Únie sa stal jedným z najatraktívnejších cieľov čínskeho dumpingového dovozu dotknutého výrobku na úkor výrobného odvetvia Únie. Tento záver je podporený:

                              —

                              dovoznou štatistikou Eurostatu, z ktorej vyplýva, že úroveň čínskeho dovozu je aj po skončení obdobia prešetrovania naďalej výrazná,

                              —

                              oslabenými čínskym domácim dopytom po oceli.

            6.2.   Vplyv iných faktorov

      6.2.1.   Hospodárska kríza

                  (166)

                  Pokles dopytu po oceli najmä v roku 2012 a následky dlhovej krízy v eurozóne mali negatívny dosah na výkonnosť oceliarskeho odvetvia Únie v rokoch 2012 a 2013. Ako sa uvádza v odôvodnení 106, Komisia uznáva tento negatívny dosah. Tiež však zaznamenala, že výrobné odvetvie Únie sa začalo počas rokov 2014 a 2015 zotavovať.

                  (167)

                  Preto aj keď na jednej strane mala dlhová kríza v eurozóne vplyv na výrobné odvetvie Únie, najmä počas rokov 2012 a 2013, trh sa z týchto účinkov mierne zotavil, a to popri pomerne stabilnom a dokonca rastúcom dopyte na trhu Únie od roku 2013. Hoci v dôsledku toho mohlo mať výrobné odvetvie Únie v rokoch 2014 a 2015 zo zotavenia trhu väčší prospech, prudké zvýšenie dovozu z ČĽR mu v tom zabránilo. Čínsky dovoz za nízke ceny postupne rástol a získaval trhový podiel na úkor výrobného odvetvia Únie. Nepretržitý tlak spôsobovaný dovozom začal byť naplno pociťovaný od druhého polroku 2015.

                  (168)

                  Komisia tak v tejto fáze dospela k záveru, že dlhová kríza v eurozóne mala negatívny dosah najmä počas rokov 2012 a 2013 v rámci posudzovaného obdobia a pred obdobím prešetrovania. Neprispela však k vyvolaniu hrozby ujmy zistenej na konci roku 2015.

            6.2.2.   Zníženie nákladov hlavných surovín (železnej rudy, koksovateľného uhlia a šrotu) dotknutého výrobku, resp. podobného výrobku

                  (169)

                  Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že ceny dotknutého výrobku a podobného výrobku sa prispôsobia jedinému celosvetovému cenovému trendu a v princípe budú odrážať klesajúce ceny železnej rudy. V súlade s tým to bol nie čínsky vývoz, ale celosvetový trend, ktorý vyvíjal cenový tlak a viedol k vzniku hrozby ujmy.

                  (170)

                  Komisia analyzovala vývoj cien surovín pre ploché výrobky z ocele valcované za tepla za posudzované obdobie.

                  (171)

                  Po prvé, na zavedených trhoch ocele, akým je napríklad trh Únie, domáci výrobcovia súťažia s mnohými zdrojmi dovozu, ako sa uvádza v tabuľke 18 v odôvodnení 177 nižšie, čo vedie k rastúcemu cenovému tlaku a následne k narúšaniu cien.

                  (172)

                  Po druhé, aj keby ČĽR bola krajina s najväčšou spotrebou ocele na svete, má výrazný nadbytok kapacity. Čínski výrobcovia sú tak motivovaní vyvážať svoj nadbytok výroby za nízke ceny na trhy, ktoré sú pre nich najatraktívnejšie, vrátane trhu Únie. Preto trend týkajúci sa cien surovín nie je jediným faktorom, ktorý má vplyv na celosvetové ceny.

                  (173)

                  Po tretie, uznáva sa, že ceny hlavných surovín (železnej rudy, koksovateľného uhlia a šrotu) na výrobu plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla v rokoch 2012 až 2015 výrazne klesli, a to takto:

                              —

                              cena za železnú rudu poklesla z úrovne približne 141 USD/Mt na 56 USD/Mt, čo predstavuje pokles o 60 %,

                              —

                              cena za demoličný šrot poklesla z úrovne približne 327 EUR/Mt na 159 EUR/Mt, čo predstavuje pokles o 51 %,

                              —

                              cena za koksovateľné uhlie poklesla z úrovne približne 252 USD/Mt na 121 USD/Mt (– 52 %).

                  (174)

                  Z analýzy výrobných nákladov najväčšieho výrobcu z Únie zaradeného do vzorky vyplynulo, že vplyv týchto klesajúcich cien surovín je oveľa menší ako uvedený cenový vývoj. Vývoj je o priemerných hodnotách, pričom sa v ňom nezohľadňujú náklady výrobcov z Únie, ktoré sú závislé od kvality, množstva a zmluvných vzťahov. Napríklad vstup tvorený tromi vyššie uvedenými surovinami predstavoval približne 60 % celkových výrobných nákladov jedného veľkého výrobcu v roku 2012, bol však stále na úrovni 50 % jeho celkových výrobných nákladov v roku 2015. To ukazuje, že neexistuje priama úmernosť medzi poklesom cien surovín a znížením nákladov na výrobu plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla.

                  (175)

                  Okrem toho sa výrobné náklady v rámci výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia znížili celkovo o 25 % (pozri odôvodnenie 104), čo bolo dôsledkom nielen nižších nákladov na suroviny, ale tiež zvýšenou efektívnosťou dosiahnutou výrobcami Únie. Navyše, priemerné dovozné ceny počas rovnakého obdobia klesli o vyšší percentuálny podiel, konkrétne o 33 % (pozri odôvodnenia 78 a 79).

                  (176)

                  Výrobné odvetvie Únie by si za spravodlivých trhových podmienok mohlo udržať úrovne svojich predajných cien, a tým využívať výhody zníženia nákladov a opätovne dosiahnuť ziskovosť. Výrobcovia z Únie sa však museli prispôsobiť trendu cien na trhu Únie, pričom ceny klesli. Počas obdobia prešetrovania výrobcovia z Únie boli dokonca nútení predávať za ceny pod nákladmi, aj keď sa im už podarilo svoje výrobné náklady výrazne znížiť.

            6.2.3.   Dovoz z tretích krajín

                  (177)

                  Objem dovozu z tretích krajín a ich trhový podiel (objem z celkového dovozu) sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                     Tabuľka 18

                     Objem, jednotkové ceny a trhové podiely z tretích krajín

                              2012

                              2013

                              2014

                              OP

                              BRAZÍLIA

                              Objem dovozu z Brazílie

                              69 457

                              41 895

                              108 973

                              580 525

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 60

                                 157

                                 836

                              Jednotkové ceny dovozu z Brazílie

                              515

                              461

                              433

                              386

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 89

                                 84

                                 75

                              Trhový podiel

                              0,22 %

                              0,13 %

                              0,33 %

                              1,65 %

                              Podiel na celkovom objeme dovozu do Únie

                              1,68 %

                              0,87 %

                              2,08 %

                              7,42 %

                              IRÁN

                              Objem dovozu z Iránu

                              96 505

                              125 202

                              527 161

                              1 015 088

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 130

                                 546

                                 1 052

                              Jednotkové ceny dovozu z Iránu

                              499

                              454

                              415

                              369

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 91

                                 83

                                 74

                              Trhový podiel

                              0,31 %

                              0,39 %

                              1,59 %

                              2,89 %

                              Podiel na celkovom objeme dovozu do Únie

                              2,34 %

                              2,60 %

                              10,08 %

                              12,97 %

                              RUSKO

                              Objem dovozu z Ruska

                              1 341 666

                              1 334 322

                              1 376 412

                              1 714 880

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 99

                                 103

                                 128

                              Jednotkové ceny dovozu z Ruska

                              500

                              448

                              431

                              387

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 90

                                 86

                                 77

                              Trhový podiel

                              4,27 %

                              4,13 %

                              4,15 %

                              4,88 %

                              Podiel na celkovom objeme dovozu do Únie

                              32,47 %

                              27,66 %

                              26,32 %

                              21,90 %

                              SRBSKO

                              Objem dovozu zo Srbska

                              156 894

                              155 055

                              211 835

                              427 558

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 99

                                 135

                                 273

                              Jednotkové ceny dovozu zo Srbska

                              523

                              468

                              442

                              400

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 89

                                 84

                                 77

                              Trhový podiel

                              0,50 %

                              0,48 %

                              0,64 %

                              1,22 %

                              Podiel na celkovom objeme dovozu do Únie

                              3,8 %

                              3,21 %

                              4,05 %

                              5,46 %

                              UKRAJINA

                              Objem dovozu z Ukrajiny

                              906 872

                              905 397

                              939 545

                              1 084 477

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 100

                                 104

                                 120

                              Jednotkové ceny dovozu z Ukrajiny

                              478

                              429

                              415

                              370

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 90

                                 87

                                 78

                              Trhový podiel

                              2,89 %

                              2,81 %

                              2,84 %

                              3,08 %

                              Podiel na celkovom objeme dovozu do Únie

                              21,95 %

                              18,77 %

                              17,97 %

                              13,85 %

                                 Zdroj: Eurostat

                  (178)

                  Ako sa uvádza v tabuľke v odôvodnení 76, dovoz z ČĽR počas posudzovaného obdobia narástol o 516 %. Aj keď miera rastu počas posudzovaného obdobia bola ešte vyššia v prípade Brazílie (+ 736 %) a Iránu (+ 952 %), objem dovozu z týchto krajín (580 525 ton z Brazílie a 1 015 088 ton z Iránu) bol počas posudzovaného obdobia v absolútnych číslach oveľa nižší ako dovoz z ČĽR (1 519 304 ton z ČĽR).

                  (179)

                  Okrem je z porovnania absolútnych údajov o dovoze zrejmé, že dotknutá krajina bola počas obdobia prešetrovania druhým najväčším vývozcom na trh Únie po Rusku. Aj keď ruský dovoz (29) mohol prispieť k vyvolaniu hrozby ujmy, neprerušila sa ním príčinná súvislosť z týchto dôvodov:

                  (180)

                  Po prvé, miera rastu ČĽR počas posudzovaného obdobia (+ 516 %) je oveľa vyššia ako miera rastu Ruska (+ 28 %).

                  (181)

                  Po druhé, ČĽR zmenšila náskok Ruska, ktoré počas prvej polovice roku 2016 vyviezlo iba o niečo viac, konkrétne 773 686 ton (zdroj: Eurostat) v porovnaní s objemom 773 275 ton (zdroj: Eurostat) z ČĽR za rovnaké obdobie.

                  (182)

                  Po tretie, nadmerná kapacita Ruska je oproti nadmernej kapacite existujúcej v ČĽR menej výrazná, ako vyplýva tabuľky nachádzajúcej sa nižšie:

                     Tabuľka 19

                     Skutočná výroba podobného výrobku tretími krajinami (v tisícoch ton)

                              Krajina

                              Odhadovaná kapacita pre surovú oceľ na rok 2014

                              Výroba surovej ocele v roku 2013

                              Výroba surovej ocele v roku 2014

                              Skutočná výroba plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla v roku 2013

                              Skutočná výroba plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla v roku 2014

                              Rusko

                              89 000

                              69 008

                              71 461

                              26 140

                              26 996

                              ČĽR

                              1 140 000

                              822 000

                              822 698

                              311 564

                              317 387

                                 Zdroj pre údaje o kapacite: OECD ()

                                 Zdroj pre údaje o výrobe: Svetové oceliarske združenie, „Steel Statistical Yearbook 2015“ ()

                  (183)

                  Aj keď sa údaje o kapacite uvedené vyššie týkajú výlučne surovej ocele, a aj za veľmi nepravdepodobného predpokladu, že všetka surová oceľ v Rusku sa použije na výrobu podobného výrobku, nadmerná kapacita Ruska sa aj v tomto nepravdepodobnom scenári nachádza ďaleko pod úrovňou nadmernej kapacity Číny.

                  (184)

                  Okrem toho Komisia následne posúdila ceny a trhové podiely dovozu z tretích krajín. Poznamenala, že dovoz podobného výrobku z niektorých iných krajín, ako napríklad z Iránu, Ruska a Ukrajiny, bol uskutočnený za ceny, ktoré sú ešte nižšie ako ceny dovozu z dotknutej krajiny. Z analýzy trendov a objemu dovozu je však zrejmé, že úroveň dovozu z Iránu bola v období prešetrovania oveľa nižšia ako úroveň dovozu z ČĽR a že objem dovozu z Ruska a Ukrajiny sa počas posudzovaného obdobia skutočne zvýšil, avšak oveľa pomalším tempom ako dovoz z ČĽR. Navyše na rozdiel od ČĽR sa podiel dovozu z Ruska a Ukrajiny na celkovom objeme dovozu do Únie počas posudzovaného obdobia výrazne znížil.

                  (185)

                  Komisia napokon porovnala skutočnú výrobu tretích krajín s výrobou dotknutej krajiny, z čoho vyplynulo, že Čína prevyšuje všetky ostatné krajiny v objeme výroby podobného výrobku i v kapacite pre surovú oceľ.

                     Tabuľka 20

                     Skutočná výroba podobného výrobku tretími krajinami (v tisícoch ton)

                              Krajina

                              Kapacita pre surovú oceľ odhadovaná na rok 2014 (1)

                              Výroba surovej ocele v roku 2013

                              Výroba surovej ocele v roku 2014 (2)

                              Teoretická nadmerná kapacita v roku 2014 (1)

                              Skutočná výroba plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla v roku 2013

                              Skutočná výroba plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla v roku 2014

                              Rusko

                              89 000

                              69 008

                              71 461

                              17 539

                              26 140

                              26 996

                              ČĽR

                              1 140 000

                              822 000

                              822 698

                              317 302

                              311 564

                              317 387

                              Ukrajina

                              42 500

                              32 771

                              27 170

                              15 330

                              8 929

                              7 867

                              Irán

                              27 000

                              15 422

                              16 331

                              10 669

                              8 250

                              8 276

                              Brazília

                              48 000

                              34 163

                              33 897

                              14 103

                              15 014

                              14 229

                                 Zdroj pre údaje o kapacite: OECD ()

                                 Zdroj pre údaje o výrobe: Svetové oceliarske združenie, „Steel Statistical Yearbook 2015“ ()

                  (186)

                  Z uvedených údajov o objeme výroby podobného výrobku vyplýva, že dotknutá krajina ďaleko prevyšuje všetky ostatné veľké vyvážajúce krajiny. Okrem toho uvedené údaje o kapacite pre surovú oceľ tiež naznačujú, že takú obrovskú nadmernú kapacitu má len ČĽR.

                  (187)

                  V tejto nadväznosti Komisia dospela k záveru, že ČĽR predstavuje hrozbu bezprostrednej ujmy výrobnému odvetviu Únie. Ako je uvedené vyššie, táto hrozba ujmy sa stala ešte realistickejšou v dôsledku kombinácie vplyvu poklesu čínskeho dopytu po oceli na jednej strane a postupne čoraz ťažšieho prístupu na niektoré iné čínske vývozné trhy na strane druhej. Preto je pravdepodobné, že časť čínskeho objemu bude v blízkej budúcnosti naďalej smerovať do Únie.

                  (188)

                  Je však pravdepodobné, že k vyvolaniu hrozby značnej ujmy prispel aj dovoz z Brazílie, Iránu, Ruska, Srbska a Ukrajiny. V každom prípade však príslušná výroba, dovozné trendy a konkrétny objem dovozu v absolútnych číslach nie sú takého rozsahu, že by sa nimi prerušila príčinná súvislosť medzi stále rastúcim dovozom z ČĽR s čoraz väčšou mierou dumpingu a hrozbou ujmy výrobnému odvetviu Únie.

            6.2.4.   Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozného predaja

                  (189)

                  Objem vývozu výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:

                     Tabuľka 21

                     Objem vývozu neprepojeným zákazníkom zo strany výrobcov z Únie zaradených do vzorky

                              2012

                              2013

                              2014

                              OP

                              Objem vývozu neprepojeným zákazníkom

                              2 344 463

                              2 379 035

                              2 777 446

                              2 409 721

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 101

                                 118

                                 103

                              Priemerná cena (EUR/t)

                              516

                              463

                              459

                              391

                                 Index (2011 = 100)

                                 100

                                 90

                                 89

                                 76

                                 Zdroj: Dotazníky vyplnené výrobcami z Únie zaradenými do vzorky

                  (190)

                  Objem dovozu neprepojeným zákazníkom sa počas obdobia prešetrovania zvýšil o 3 %. Pokiaľ ide o ceny, tie zaznamenali počas posudzovaného obdobia výrazný pokles o 24 %.

                  (191)

                  Vývozný predaj predstavoval počas obdobia prešetrovania najviac 4 % z celkovej výroby v Únii a 22 % z celkového predaja neprepojeným zákazníkom. Okrem toho pokles vývozných cien nasledoval z hľadiska percentuálneho podielu rovnaký trend, aký existoval v prípade predajných cien výrobcov z Únie na trhu Únie. Preto Komisia v tejto fáze dospela k záveru, že výkonnosť výrobcov z Únie v oblasti vývozného predaja prispela k oslabenej pozícii výrobného odvetvia. Ani tento faktor však neprerušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a hrozbou značnej ujmy výrobnému odvetviu Únie.

            6.2.5.   Osobitná situácia týkajúca sa jedného talianskeho výrobcu z Únie

                  (192)

                  Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že je možné, že jeden taliansky výrobca potenciálne spôsoboval výrobnému odvetviu Únie ujmu. Uviedla, že tento taliansky výrobca mal prospech z nezákonnej štátnej pomoci na úkor ostatných výrobcov z Únie na trhu Únie, a to prípadne „do tej miery, že došlo k narušeniu príčinnej súvislosti …“. Tiež tvrdila, že skutočná výroba tohto talianskeho výrobcu sa počas posudzovaného obdobia výrazne znížila.

                  (193)

                  Po prvé, základom pre vymedzenie výrobného odvetvia Únie a jeho analýzu je výrobné odvetvie Únie ako celok vrátane talianskeho výrobcu. Napriek skutočnosti, že tento taliansky výrobca počas posudzovaného obdobia v skutočnosti výrazne obmedzil svoju výrobu, celková úroveň výroby výrobného odvetvia Únie (pozri odôvodnenie 87) sa zvýšila o 2 %. Z toho na druhej strane vyplýva, že všetci ostatní výrobcovia z Únie počas posudzovaného obdobia zvýšili svoju výrobu.

                  (194)

                  Po druhé, tvrdenie, že taliansky výrobca mal prospech z nezákonnej štátnej pomoci, je stále predmetom prešetrovania zo strany Komisie, a to do roku 2017. Začatie prešetrovania neprejudikuje výsledok konania. V dôsledku toho nemožno ešte vo vzťahu k predmetnému tvrdeniu zaujať žiadny záver. Napriek tomu Komisia poznamenala, že sa zistilo, že predajné ceny tohto talianskeho výrobcu boli počas obdobia prešetrovania nižšie ako priemerné predajné ceny v Únii. Pokiaľ by mal taliansky výrobca značný vplyv na predajné ceny v Únii, očakávalo by sa, že priemerné ceny v Únii by po obmedzení jeho výroby narástli. K tomu však nedošlo.

                  (195)

                  Po tretie, skutočnosť že určití výrobcovia z Únie si na trhu Únie počínali lepšie ako ostatní, môže byť dôsledkom rôznych faktorov, nemá však vplyv na predbežný záver, podľa ktorého výrobné odvetvie Únie ako celok trpí v dôsledku dumpingového dovozu.

                  (196)

                  Komisia preto dospela v tejto fáze k záveru, že osobitná situácia týkajúca sa jedného talianskeho výrobcu neprispela k oslabenej pozícii výrobného odvetvia Únie.

            6.3.   Záver týkajúci sa príčinnej súvislosti

                  (197)

                  Bolo predbežne stanovené, že medzi čínskym dumpingovým dovozom a hrozbou značnej ujmy výrobnému odvetviu Únie je príčinná súvislosť. Existuje jasná časová zhoda najmä medzi prudkým zvýšením úrovne dumpingového dovozu a pokračujúcim poklesom predajných cien z ČĽR a poklesom výkonnosti v Únii, najmä od druhého polroku 2015. Výrobné odvetvie Únie nemalo inú možnosť, než sa prispôsobiť cenovej úrovni nastavenej dumpingovým dovozom v snahe vyhnúť sa tomu, aby ďalej klesal jeho trhový podiel. To viedlo k situácii, keď dochádzalo k stratám, pričom je pravdepodobné, že sa bude ďalej zhoršovať.

                  (198)

                  Komisia rozlišovala a oddelila jednak účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie a jednak škodlivé účinky dumpingového dovozu, ktorý ku koncu obdobia prešetrovania vyvolal hrozbu značnej ujmy výrobnému odvetviu Únie ako celku. Situácia týkajúca sa talianskeho výrobcu neprispela k oslabenej pozícii výrobného odvetvia Únie. Pri ostatných zistených faktoroch, akými sú napríklad hospodárska kríza, náklady na suroviny, dovoz z tretích krajín a výkonnosť výrobcov z Únie v oblasti vývozného predaja, sa nezistilo, že by sa nimi prerušila príčinná súvislosť medzi hrozbou značnej ujmy a čínskym dumpingovým dovozom. Komisia na základe uvedených skutočností dospela v tejto fáze k záveru, že dumpingový dovoz z ČĽR v období prešetrovania vyvolal hrozbu značnej ujmy výrobnému odvetviu Únie v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia. Pokiaľ ide o ostatné známe faktory okrem dumpingového dovozu z ČĽR, ktoré mali v rovnakom čase vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie, nezistilo sa, že by sa nimi prerušila príčinná súvislosť.

            7.   ZÁUJEM ÚNIE

                  (199)

                  V súlade s článkom 21 základného nariadenia Komisia skúmala, či môže vyvodiť jednoznačný záver, že v tomto prípade nie je v záujme Únie prijať opatrenia. Osobitne zvážila potrebu odstrániť účinky poškodzujúceho dumpingu, ktorými sa narúša obchod, a obnoviť efektívnu hospodársku súťaž. Určenie záujmu Únie sa zakladalo na posúdení všetkých jednotlivých dotknutých záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.

            7.1.   Záujem výrobného odvetvia Únie

                  (200)

                  Výrobné odvetvie Únie je prítomné v niekoľkých členských štátoch (Spojené kráľovstvo, Francúzsko, Nemecko, Česká republika, Slovenská republika, Taliansko, Luxembursko, Belgicko, Poľsko, Holandsko, Rakúsko, Fínsko, Švédsko, Portugalsko, Maďarsko a Španielsko) a v súvislosti s plochými výrobkami z ocele valcovanými za tepla priamo zamestnáva približne 18 000 zamestnancov.

                  (201)

                  Pri prešetrovaní spolupracovalo 17 výrobcov. Žiadny zo známych výrobcov nemal námietky proti začatiu prešetrovania. Ako sa uvádza vyššie pri analýze ukazovateľov ujmy, výrobné odvetvie Únie ako celok vykazovalo počas posudzovaného obdobia určité znaky ujmy. Značne dotknuté boli najmä ukazovatele ujmy súvisiace s finančnou výkonnosťou výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ako napríklad ziskovosť. Ich situácia sa zhoršila najmä od druhého polroku 2015, pričom boli negatívne zasiahnutí dumpingovým dovozom v dôsledku vyvolania hrozby ujmy, ktorá sa ku koncu obdobia prešetrovania stala bezprostrednou.

                  (202)

                  Očakáva sa, že uložením predbežných antidumpingových ciel sa obnovia spravodlivé obchodné podmienky na trhu Únie, ceny prestanú klesať a umožní sa oživenie výrobného odvetvia Únie. Viedlo by to k zvýšeniu ziskovosti výrobného odvetvia Únie na úroveň, ktorá sa považuje za nevyhnutnú pre toto kapitálovo náročné výrobné odvetvie. Preto je dôležité, aby sa ceny obnovili na úroveň, ktorá nie je dumpingová, alebo na úroveň nespôsobujúcu ujmu, aby mohli všetci výrobcovia pôsobiť na trhu Únie za spravodlivých obchodných podmienok. Ak sa žiadne opatrenia neprijmú, je veľmi pravdepodobné, že sa hrozba ujmy naplní a že sa hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie bude ďalej zhoršovať. Zlá výkonnosť segmentu plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla by ovplyvnila dodávateľské a nadväzujúce segmenty mnohých výrobcov v Únii, keďže využitie kapacity v týchto segmentoch je úzko spojené s výrobou výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania.

                  (203)

                  Komisia preto v tejto fáze dospela k záveru, že uloženie antidumpingového cla by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.

            7.2.   Záujem dovozcov

                  (204)

                  Ako sa uvádza v odôvodneniach 11 až 13, žiadny neprepojený dovozca nevyplnil dotazník ani nepredložil Komisii nič, čo by preukazovalo, v akom rozsahu by dovozcovia utrpeli ujmu v dôsledku uloženia opatrení. Z tohto dôvodu a tiež vzhľadom na skutočnosť, že okrem ČĽR do Únie vyváža veľa ďalších krajín, Komisia predbežne dospela k záveru, že je pravdepodobné, že uloženie opatrení nemusí byť v záujme dovozcov.

            7.3.   Záujem používateľov

                  (205)

                  Ploché výrobky valcované za tepla sa používajú ako priemyselný vstup, ktorý koncoví používatelia nakupujú pre rôznu škálu použití vrátane výstavby (výroba oceľových rúrok), stavby lodí, plynových kontajnerov, tlakových nádob a energetických potrubí.

                  (206)

                  Iba jeden používateľ z Talianska (Marcegaglia Carbon Spa) dovážajúci z dotknutej krajiny, ktorý okrem iného vyrába rúrky, potrubie a nadväzujúce výrobky z ocele, odovzdal vyplnený dotazník. Dotknutý výrobok, resp. podobný výrobok je pre tohto používateľa nákladovou položkou.

                  (207)

                  Tento taliansky používateľ tvrdil, že uložením opatrení na dovoz z dotknutej krajiny by mu bol znemožnený prístup k spoľahlivým dodávkam dotknutého výrobku, najmä zväzkov vysokej kvality používaných na prevalcovanie, na trhu Únie. Uviedol, že 88 % celkovej výroby Únie pokrýva len 16 spoločností patriacich ôsmim veľkým skupinám, pričom najväčšia časť výroby (približne 70 %) sa využíva na trhu vlastnej spotreby. V dôsledku toho sa tvrdilo, že výrobcovia z Únie môžu vďaka svojmu pomerne veľkému trhovému podielu vyvíjať silný tlak na trh dotknutého výrobku i na nadväzujúci trh.

                  (208)

                  Po prvé, Komisia poznamenala, že cieľom antidumpingových ciel nie je uzavrieť trh Únie pred akýmkoľvek dovozom, ale obnoviť spravodlivý obchod prostredníctvom odstránenia vplyvu dumpingu spôsobujúceho ujmu. Preto sa neočakáva, že dovoz z ČĽR sa zastaví, ale že bude pokračovať, aj keď v cenách, ktoré nie sú dumpingové.

                  (209)

                  Po druhé, Komisia zistila, že používateľ nie je závislý výlučne na čínskom dovoze, ale dotknutý výrobok nakupoval počas obdobia prešetrovania tiež od výrobcov z Únie, ako aj od iných výrobcov v tretích krajinách, z ktorých žiadna nie je dotknutou krajinou.

                  (210)

                  Po tretie, aj keby sa ceny čínskeho dotknutého výrobku mali zvýšiť približne o 30 %, malo by to vplyv len na 3 % výrobných nákladov tohto talianskeho používateľa. Takýto vplyv sa považuje za zanedbateľný.

                  (211)

                  Po štvrté, keďže sa očakáva, že dovoz z dotknutej krajiny a z iných krajín sa bude uskutočňovať aj po uložení antidumpingových ciel, ako aj vzhľadom na to, že takéto alternatívne dodávateľské zdroje stále existujú, je nepodloženým tvrdenie, podľa ktorého by uloženie antidumpingových cieľ umožnilo výrobnému odvetviu Únie vyvíjať silný cenový tlak. Výrobné odvetvie Únie tvorí 23 výrobcov, ktorí dodávajú používateľom už len v rámci Únie širokú škálu výrobkov, pričom existuje aj možnosť dovozu z ostatných tretích krajín, ktoré vyrábajú a vyvážajú podobný výrobok. Preto v tejto fáze Komisia odmietla tvrdenie, podľa ktorého by uloženie opatrení viedlo k nedostatočným dodávkam dotknutého výrobku, resp. podobného výrobku.

                  (212)

                  Pokiaľ ide o akýkoľvek možný negatívny účinok na súťaž na trhu Únie, je pravdou, že v pravidlách hospodárskej súťaže EÚ sa spoločnostiam, ktoré majú významný trhový podiel, ukladajú prísnejšie normy správania. V konečnom dôsledku je však na príslušných orgánoch na ochranu hospodárskej súťaže, aby určili, či existuje dominantné postavenie a či dochádza k jeho zneužívaniu.

                  (213)

                  Vzhľadom na uvedené sa v tejto fáze vyvodzuje záver, že aj keď by uloženie opatrení bolo proti záujmom používateľov, nemalo by na nich žiadny neprimeraný negatívny vplyv. Konkrétne sa zohľadnila tak široká škála dodávok dostupná na trhu, ako aj zistenie vyplývajúce z prešetrovania, podľa ktorého dosah opatrení na náklady používateľa, ktorý sa vyjadril, bol oproti jeho tvrdeniu menej významný.

            7.4.   Záver týkajúci sa záujmu Únie

                  (214)

                  Komisia v tejto fáze dospela k záveru, že uloženie opatrení by prispelo k oživeniu výrobného odvetvia Únie, pokiaľ ide o ziskovosť. Uložením opatrení by sa výrobcom z Únie umožnilo urobiť potrebné investície a uskutočňovať výskum a vývoj na účely získania lepšieho vybavenia na výrobu plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla a tiež posilnenia svojej konkurencieschopnosti.

                  (215)

                  Vo výrobnom odvetví Únie sa už v (nedávnej) minulosti uskutočnila významná reštrukturalizácia. Ak by sa neuložili žiadne opatrenia, je pravdepodobné, že sa hrozba bezprostrednej ujmy ku koncu obdobia prešetrovania naplní. Niektorí výrobcovia plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla z Únie možno budú musieť ukončiť alebo obmedziť svoju činnosť v oblasti výroby plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla, prepustiť zamestnancov, a vystaviť tak mnohých používateľov v Únii situácii s obmedzenými zdrojmi dodávok.

                  (216)

                  Pokiaľ ide o záujem neprepojených dovozcov a používateľov, Komisia dospela k záveru, že v tejto fáze by uloženie opatrení na navrhovanej úrovni malo len obmedzený dosah. Konkrétnejšie, ceny, ich ziskovosť a zamestnanosť v odvetví používateľov by neboli neprimerane dotknuté. Uloženie opatrení na navrhovanej úrovni má preto len obmedzený dosah na ceny dodávateľského reťazca a výkonnosť používateľov. Úroveň opatrení povedie k rovnakým podmienkam, stále však umožní dovoz z dotknutej krajiny za spravodlivé ceny.

                  (217)

                  Vzhľadom na váženie a vyvažovanie silných záujmov dôležitého výrobného odvetvia Únie, ktoré je potrebné chrániť pred neprimeranými praktikami, na jednej strane a obmedzený pravdepodobný dosah opatrení na neprepojených dovozcov a používateľov, ktorí majú prospech zo širokej škály dodávok v Únii, na strane druhej Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že neexistujú presvedčivé dôvody svedčiace o tom, že by bolo proti záujmu Únie uložiť opatrenia na dovoz dotknutého výrobku s pôvodom z dotknutej krajiny.

            8.   PREDBEŽNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

                  (218)

                  Na základe záverov, ku ktorým dospela Komisia vo vzťahu k dumpingu, hrozbe ujmy, príčinnej súvislosti a záujmu Únie, by sa mali uložiť predbežné opatrenia, aby sa predišlo naplneniu bezprostrednej hrozby značnej ujmy výrobnému odvetviu Únie v dôsledku dumpingového dovozu.

            8.1.   Úroveň odstránenia ujmy (rozpätie ujmy)

                  (219)

                  Na stanovenie úrovne opatrení Komisia najskôr určila výšku cla potrebnú na odstránenie hrozby značnej ujmy. Podľa judikatúry cieľová cena predstavuje cenu, s ktorou výrobné odvetvie Únie môže v primeranom rozsahu počítať za normálnych podmienok súťaže bez dumpingového dovozu. Podľa rozhodovacej praxe Komisie sa cieľová cena spravidla vypočítava určením výrobných nákladov pre podobný výrobok, ku ktorým sa pripočíta ziskové rozpätie, s ktorým výrobné odvetvie Únie môže v primeranom rozsahu počítať za normálnych podmienok súťaže bez dumpingového dovozu.

                  (220)

                  Pokiaľ ide o stanovenie cieľového zisku, Komisia najprv analyzovala návrh navrhovateľa, v ktorom sa poukazovalo na úroveň 12,9 % prevzatú z predchádzajúceho rozhodnutia Komisie týkajúceho sa rovnakého výrobku (30). Tento údaj však pochádza z roku 2000, pričom údaje pochádzajúce z obdobia pred vyše 15 rokmi už nemožno považovať za reprezentatívne vzhľadom na technologické a finančné zmeny, ktorým výrobné odvetvie Únie odvtedy čelilo.

                  (221)

                  Komisia následne použila údaje o ziskovosti z roku 2008, ktorý považovala za najviac reprezentatívny rok vo vzťahu k nadväzujúcemu výrobku, konkrétne k výrobkom z ocele valcovaným za studena (31). Dotknutý výrobok, ktorý je predmetom tohto prešetrovania, je z mnohých hľadísk podobný určitým plochým výrobkom z ocele valcovaným za studena (výrobky valcované za studena), a to z týchto dôvodov:

                              a)

                              V prípade oboch výrobkov (železnej rudy a koksovateľného uhlia) predstavujú určité zliatiny hlavnú časť ich výrobných nákladov, pričom prechádzajú podobnými procesmi (pec, teplá valcovňa na pásovú oceľ).

                              b)

                              Ako sa uvádza v odôvodnení 26, dotknutý výrobok je hlavným materiálom na výrobu rôznych nadväzujúcich výrobkov z ocele s pridanou hodnotu, počínajúc výrobkami valcovanými za studena.

                        Na tomto základe Komisia určila ziskové rozpätie na úrovni 14,4 %.

                  (222)

                  Rôzne faktory, ktoré existovali v uvedenom prípade týkajúcom sa dumpingu z Číny a Ruska spôsobujúceho ujmu, však nie sú prítomné v tejto veci, v ktorej Komisia dospela k záveru o hrozbe ujmy vyvolanej čínskym vývozom, čo zahŕňalo analýzu zameranú na budúcnosť. Konkrétne, v uvedenom prípade sa dovoz za nízke ceny z krajín, ktoré sú predmetom vyšetrovania, uskutočňoval počas štvorročného obdobia pred obdobím prešetrovania.

                  (223)

                  Komisia sa následne pokúsila určiť cieľový zisk pomocou simulácie spôsobu, akým by sa vyvíjalo zotavovanie výrobného odvetvia Únie z recesie spôsobenej ekonomickou a finančnou krízou v roku 2009, ak by ho nenarušil vysoký objem čínskeho dovozu, ktorý stláčal ceny. Na tento účel sa spoľahla na novšie údaje a na analýzu zameranú na budúcnosť predloženú Komisii OECD pre oceľ v decembri 2013. Odborné stanovisko obsiahnuté v štúdii s názvom „Laying the foundations for a financially sound industry“ (Kladenie základov pre zdravé finančne odvetvie) sa zameralo na ziskovosť celosvetového oceliarskeho odvetvia v posledných rokoch a stanovila sa v ňom prahová hodnota zisku pre dlhodobú udržateľnosť. Konkrétne sa v tejto štúdii argumentovalo v prospech globálneho priemerného rozpätia EBITDA (hospodársky výsledok pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou) na úrovni 17 % (32). V tejto správe sa tiež poukazuje na priemer na úrovni 7 % investičných nákladov a na priemerné náklady na dlh na úrovni 3 %. Komisia uvedené dve pozície od seba odpočítala a dospela k úrovni 7 % pre hospodársky výsledok pred zdanením (EBT). Keďže žiadne iné spoľahlivé údaje neboli k dispozícii, uplatnila tieto hodnoty určené pre oceliarske odvetvie ako celok aj na dotknutý výrobok, a to vzhľadom na veľký podiel výroby plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla na výrobe surovej ocele.

                  (224)

                  Na záver sa uvádza, že Komisia v tejto fáze predbežne stanovila, že cieľový zisk na úrovni 7 % sa môže použiť na výpočet rozpätia hrozby ujmy výrobnému odvetviu Únie pre ploché výrobky z ocele valcované za tepla, bude však ďalej zisťovať, či sú pre dotknutý výrobok k dispozícii presnejšie údaje.

            8.2.   Predbežné opatrenia

                  (225)

                  Predbežné antidumpingové opatrenia by sa mali uložiť na dovoz dotknutého výrobku s pôvodom v dotknutej krajine v súlade s pravidlom nižšieho cla stanoveným v článku 7 ods. 2 základného nariadenia. Komisia porovnala rozpätia ujmy a dumpingové rozpätia. Výška cla by sa mala stanoviť na úrovni nižšieho z týchto rozpätí, t. j. rozpätí dumpingu a rozpätí ujmy.

                  (226)

                  Na základe uvedených skutočností by sadzby predbežného antidumpingového cla vyjadrené vo vzťahu k cene CIF na hranici Únie pred preclením mali byť takéto:

                              Spoločnosť

                              Dumpingové rozpätie

                              Rozpätie ujmy

                              Dočasné antidumpingové clo

                              Bengang Steel Plates Co., Ltd.

                              96,5 %

                              17,1 %

                              17,1 %

                              Hebei Iron & Steel Group

                              95,0 %

                              13,2 %

                              13,2 %

                              Jiangsu Shagang Group

                              106,9 %

                              22,6 %

                              22,6 %

                              Ostatné spolupracujúce spoločnosti

                              100,1 %

                              18,0 %

                              18,0 %

                              Všetky ostatné spoločnosti

                              106,9 %

                              22,6 %

                              22,6 %

                  (227)

                  Sadzby antidumpingového cla uvedené vo vzťahu k jednotlivým spoločnostiam v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení v rámci tohto prešetrovania. Odrážajú preto situáciu, ktorá bola počas tohto prešetrovania zistená v súvislosti s uvedenými spoločnosťami. Tieto colné sadzby sa uplatňujú výlučne na dovoz dotknutého výrobku s pôvodom v dotknutej krajine, vyrábaného uvedenými subjektmi. Na dovoz dotknutého výrobku vyrobeného inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými spoločnosťami, by sa mala vzťahovať colná sadzba uplatňovaná na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemali by sa naň vzťahovať individuálne sadzby antidumpingového cla.

                  (228)

                  Spoločnosť môže požiadať o uplatnenie týchto individuálnych sadzieb antidumpingového cla, ak zmení názov svojho subjektu alebo zriadi nový výrobný či obchodný subjekt. Žiadosť sa musí zaslať Komisii (33). Žiadosť musí obsahovať všetky relevantné informácie vrátane informácií o zmene činností spoločnosti spojených s výrobou, o predaji na domácom trhu a o vývoznom predaji napríklad v súvislosti so zmenou názvu alebo zmenou výrobného či obchodného subjektu. Komisia v odôvodnených prípadoch aktualizuje zoznam spoločností, na ktoré sa vzťahujú individuálne sadzby antidumpingového cla.

                  (229)

                  S cieľom zabezpečiť riadne presadzovanie antidumpingových ciel by sa antidumpingové clo pre všetky ostatné spoločnosti nemalo vzťahovať iba na vyvážajúcich výrobcov, ktorí pri tomto prešetrovaní nespolupracovali, ale aj na výrobcov, ktorí počas obdobia prešetrovania nevyvážali do Únie.

            9.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

                  (230)

                  V záujme riadneho úradného postupu Komisia vyzve zainteresované strany, aby v stanovenej lehote predložili písomné pripomienky a/alebo požiadali o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

                  (231)

                  Zistenia týkajúce sa uloženia predbežných ciel sú predbežné a môžu sa v konečnej fáze prešetrovania zmeniť.

            PRIJALA TOTO NARIADENIE:
      Článok 1
      1.   Na dovoz určitých plochých valcovaných výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele, tiež vo zvitkoch (vrátane výrobkov „rezaných na dĺžku“ a „úzkych pásov“), po valcovaní za tepla už ďalej neupravených, a neplátovaných, nepokovovaných ani nepotiahnutých, sa ukladá predbežné antidumpingové clo.
      Dotknutý výrobok nezahŕňa:

                  —

                  výrobky z nehrdzavejúcej ocele a kremíkovej elektrotechnickej ocele s orientovanou štruktúrou,

                  —

                  výrobky z nástrojovej ocele a rýchloreznej ocele,

                  —

                  výrobky, ktoré nie sú vo zvitkoch a nemajú vzory v reliéfe, s hrúbkou presahujúcou 10 mm a so šírkou 600 mm alebo väčšou, a

                  —

                  výrobky, ktoré nie sú vo zvitkoch a nemajú vzory v reliéfe, s hrúbkou 4,75 mm alebo väčšou, ale nepresahujúcou 10 mm, a so šírkou 2 050 mm alebo väčšou.

            Dotknutý výrobok v súčasnosti patrí pod číselné znaky KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (kód TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (kód TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (kód TARIC 7226191090), 7226 91 91 a 7226 91 99 a má pôvod v Čínskej ľudovej republike.
      2.   Sadzby predbežného antidumpingového cla uplatniteľné pred preclením na čistú frankocenu na hranici Únie na výrobok uvedený v odseku 1, ktorý vyrábajú spoločnosti uvedené nižšie, sú v tejto výške:

                  Krajina

                  Spoločnosť

                  Predbežná colná sadzba

                  Doplnkový kód TARIC

                  ČĽR

                  Bengang Steel Plates Co., Ltd.

                  17,1 %

                  C157

                  Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

                  13,2 %

                  C158

                  Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch

                  13,2 %

                  C159

                  Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch

                  13,2 %

                  C160

                  Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd.

                  22,6 %

                  C161

                  Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd.

                  22,6 %

                  C162

                  Ostatné spolupracujúce spoločnosti uvedené v prílohe I

                  18,0 %

                  Pozri prílohu

                  Všetky ostatné spoločnosti

                  22,6 %

                  C999

            3.   Uplatňovanie individuálnych sadzieb cla stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá musí obsahovať vyhlásenie s dátumom a podpisom oprávneného zástupcu subjektu, ktorý takúto faktúru vystavil, s uvedením jeho mena a funkcie, v tomto znení: „Ja, dolupodpísaný, potvrdzujem, že (objem) (dotknutý výrobok) predávaný na vývoz do Európskej únie, na ktorý sa vzťahuje táto faktúra, vyrobil (obchodné meno a adresa spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) v [dotknutá krajina]. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“ Ak sa žiadna takáto faktúra nepredloží, uplatní sa clo vzťahujúce sa na všetky ostatné spoločnosti.
      4.   Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii je podmienené zložením zábezpeky, ktorá zodpovedá výške dočasného cla.
      5.   Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa príslušné platné ustanovenia týkajúce sa cla.
      Článok 2
      1.   Do 25 kalendárnych dní od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia môžu zainteresované strany:

                  a)

                  požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie;

                  b)

                  predložiť Komisii písomné pripomienky; a

                  c)

                  požiadať o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

            2.   Do 25 kalendárnych dní odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia môžu strany uvedené v článku 21 ods. 4 nariadenia (EÚ) Európskeho parlamentu a Rady č. 2016/1036 predložiť pripomienky k uplatňovaniu predbežných opatrení.
      Článok 3
      Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
      Článok 1 sa uplatňuje na obdobie šiestich mesiacov.

         Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
         V Bruseli 6. októbra 2016

               Za Komisiu

               predseda

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21.

         (2)  Toto nariadenie bolo s účinnosťou od 20. júla 2016 nahradené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 (kodifikované znenie).

         (3)  Ú. v. EÚ C 58, 13.2.2016, s. 9.

         (4)  Oznámenie o začatí antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ C 172, 13.5.2016, s. 29).

         (5)  Oznámenie o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Brazílii, Iráne, Rusku, Srbsku a na Ukrajine (Ú. v. EÚ C 246/8, 7.7.2016, s. 7).

         (6)  Tieto výrobky neboli zahrnuté na základe žiadosti o vylúčenie výrobkov (pozri odôvodnenie 29 a nasl.).

         (7)  Valcovanie za studena je vymedzené ako valcovanie plechov alebo pásov, ktoré boli predtým valcované za tepla a morené, studenými valcami, t. j. pod teplotou mäknutia kovov.

         (8)  Týmito chemickými prvkami sú okrem iného tieto: wolfrám, molybdén, chróm a vanád.

         (9)  Kanada, Južná Afrika, Thajsko, India, Malajzia, Mexiko, Vietnam, Turecko, Rusko, Ukrajina a Brazília.

         (10)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1328 (Ú. v. EÚ L 210, 4.8.2016, s. 20).

         (11)  Svetová obchodná organizácia, WT/DS132/R, 28. januára 2000, „Mexico – Anti-dumping investigation of high fructose corn syrup (HFCS) from the United States – Report of the Panel“, bod 7.140, s. 214. Panel WTO uviedol: „v snahe dospieť k záveru, že existuje hrozba značnej ujmy domácemu odvetviu, pričom je zjavné, že v súčasnosti mu ujma spôsobená nebola napriek účinkom dumpingového dovozu počas obdobia prešetrovania, je potrebné chápať súčasný stav odvetvia ako určitý kontext. Skutočnosť, že dumpingový dovoz sa zvýši a že bude mať nepriaznivý cenový dosah, nevedie sama osebe k záveru, že domáce odvetvie utrpí ujmu – ak je odvetvie vo veľmi dobrom stave alebo ak sú v hre iné faktory, dumpingový dovoz nemôže predstavovať hrozbu ujmy.“

         (12)  Rozsudok Súdneho dvora zo 7. apríla 2016 vo veci C-186/14, bod 72, ktorým sa potvrdzuje rozsudok Všeobecného súdu z 29. januára 2014 vo veci T-528/09, Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd/Rada Európskej únie.

         (13)  Svetové oceliarske združenie, „World Steel in figures 2015“, s. 14, http//www.worldsteel.org/publications/bookshop/product-details.~World-Steel-in-Figures-2015~PRODUCT~World-Steel-in-Figures-2015~.html.

         (14)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Európskej investičnej banke, Oceľ: Ochrana udržateľných pracovných miest a rastu v Európe [COM(2016) 155 final, Brusel, 16.3.2016, s. 2].

         (15)  OECD, DSTI/SU/SC(2015)8/Final, Riaditeľstvo pre vedu, technológiu a inovácie, „Capacity developments in the world steel industry“, tabuľka 1, s. 10, http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En.

         (16)  Svetové oceliarske združenie, „World Steel in Figures 2016“, tabuľka „Major steel-producting countries 2014 and 2015“, s. 9, http://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/World-Steel-in-Figures-2016-is-available-online.html.

         (17)  OECD, Riaditeľstvo pre vedu, technológiu a inovácie (2015): „Excess capacity in the global steel industry: the current situation and ways forward“, Technology and Industry Policy Papers, č. 18, OECD Publishing, s. 5 a 6. http://dx.doi.org/10.1787/5js65x46nxhj-en.

         (18)  „Comments in the anti-dumping proceeding concerning imports of certain hot-rolled flat products of iron, non-alloy or other alloy steel originating the People's Republic of China“, podanie Dentons v mene Čínskeho združenia železa a ocele (China Iron & Steel Association – CISA) a jeho členov, 21. marca 2016, bod 24, s. 7.

         (19)  Článok tlačovej agentúry Reuters, „China's zombie steel mills fire up furnaces, worsen global glut“, http://in.reuters.com/article/china-steel-overcapacity-idINKCN0XI070.

         (20)  Článok tlačovej agentúry Reuters, „BHP says over 50 million tonnes of steel capacity restarted in China“, http://www.reuters.com/article/us-bhp-china-idUSKCN0YA09E.

         (21)  Svetové oceliarske združenie, mediálne centrum, „June 2016 crude steel production“, https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/June-2016-crude-steel-production0.html.

         (22)  Svetové oceliarske združenie, „Steel Statistical Yearbook 2015“, tabuľka 1 na strane 2 a tabuľka 13 na strane 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html.

         (23)  Vzorku tvorilo 679,4 milióna ton čínskeho vývozu podobného výrobku za rok 2015 a 343,8 milióna ton čínskeho vývozu podobného výrobku za prvých šesť mesiacov roku 2016.

         (24)  Svetové oceliarske združenie, „Worldsteel Short Range Outlook 2014 – 2015“, https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2015/worldsteel-Short-Range-Outlook-2015-2016.html.

         (25)  Pozri tiež odôvodnenie 103, pokiaľ ide o mierny pokles stavu zásob u výrobcov z Únie zaradených do vzorky, a to ako percentuálny podiel výroby.

         (26)  Pozri tiež odôvodnenie 100, pokiaľ ide o mierny pokles stavu zásob u výrobcov z Únie zaradených do vzorky, a to ako percentuálny podiel výroby.

         (27)  „European steel producers on the offensive, but will price increases stick?“, článok, http://blogs.platts.com/2016/04/05/european-steel-producers-on-offensive/.

         (28)  Svetové oceliarske združenie, „The Chinese steel industry, A monthly update for world steel members“, číslo 115, jún 2016.

         (29)  Ako sa uvádza v odôvodnení 3, Komisia 7. júla 2016 začala prešetrovanie dovozu rovnakého výrobku tiež s pôvodom v Rusku. Začatie konania však neprejudikuje výsledok prešetrovania.

         (*)  OECD, DSTI/SU/SC(2015)8/Final, Riaditeľstvo pre vedu, technológiu a inovácie, „Capacity developments in the world steel industry“, tabuľka 1, s. 10, http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En.

         (**)  Svetové oceliarske združenie, „Steel Statistical Yearbook 2015“, tabuľka 1 na stranách 1 a 2 a tabuľka 13 na strane 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html.

         (***)  OECD, DSTI/SU/SC(2015)8/Final, Riaditeľstvo pre vedu, technológiu a inovácie, „Capacity developments in the world steel industry“, tabuľka 1, s. 10, http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En.

         (****)  Svetové oceliarske združenie, „Steel Statistical Yearbook 2015“, tabuľka 1 na stranách 1 a 2 a tabuľka 13 na strane 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html.

         (30)  Pozri rozhodnutie Komisie 284/2000/ESUO zo 4. februára 2000, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých plochých valcovaných výrobkov zo železa a nelegovanej ocele so šírkou najmenej 600 mm, neplátovaných, nepokovovaných alebo nepotiahnutých, vo zvitkoch, po valcovaní za tepla už ďalej neupravené, s pôvodom v Indii alebo na Taiwane a ktorým sa akceptujú záväzky ponúknuté určitými vyvážajúcimi výrobcami a ukončuje sa konanie týkajúce sa dovozov s pôvodom v Južnej Afrike (Ú. v. EÚ L 31, 2000, s. 44, bod 338).

         (31)  Pozri vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1328 z 29. júla 2016, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitých plochých výrobkov z ocele valcovaných za studena s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Ruskej federácii (Ú. v. EÚ L 210, 2016, s. 1, odôvodnenie 156).

         (32)  McKinsey & Company, „Laying the foundations for a financially sound industry“, zasadnutie Komisie OECD pre oceľ 5. decembra 2013, s. 7.

         (33)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre obchod, Riaditeľstvo H, Rue de la Loi 170, 1040 Brusel, Belgicko

         PRÍLOHA

                     Krajina

                     Názov

                     Doplnkový kód TARIC

                     ČĽR

                     Angang Steel Company Limited

                     C150

                     ČĽR

                     Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

                     C151

                     ČĽR

                     Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

                     C147

                     ČĽR

                     Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.

                     C163

                     ČĽR

                     Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd

                     C164

                     ČĽR

                     Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

                     C165

                     ČĽR

                     Rizhao Steel Wire Co., Ltd.

                     C166

                     ČĽR

                     Rizhao Baohua New Material Co., Ltd.

                     C167

                     ČĽR

                     Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd.

                     C168

                     ČĽR

                     Wuhan Iron & Steel Co., Ltd.

                     C156