title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1141 z 27. júna 2017, ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 18 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii

text:
               28.6.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 165/2

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/1141
   z 27. júna 2017,
   ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 18 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 z 8. júna 2016 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 18,
   keďže:
   1.   POSTUP

   1.1.   Platné opatrenia

               (1)

               Rada po antisubvenčnom prešetrovaní (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) uložila v apríli 2011 vykonávacím nariadením (EÚ) č. 405/2011 (2) (ďalej len „konečné nariadenie“) konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele v súčasnosti patriacich pod číselné znaky KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89 a s pôvodom v Indii.

               (2)

               Konečným nariadením sa uložilo vyrovnávacie clo v rozpätí od 3,3 % do 4,3 % na dovoz od vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, 4,0 % na spolupracujúce spoločnosti, ktoré neboli zaradené do vzorky, a colná sadzba vo výške 4,3 % na všetky ostatné spoločnosti v Indii.

               (3)

               Rada v nadväznosti na čiastočné priebežné revízne prešetrovanie (ďalej len „priebežné revízne prešetrovanie“) zmenila v júli 2013 vykonávacím nariadením Rady (EÚ) č. 721/2013 (3) (ďalej len „pozmeňujúce nariadenie“) colnú sadzbu uplatniteľnú na indického vyvážajúceho výrobcu Viraj Profiles Limited, Pálghar, Maháraštra a Bombaj, Maháraštra (ďalej len „Viraj“) zo 4,3 % na 0 % a upravila colnú sadzbu pre všetky ostatné spoločnosti zo 4,3 % na 4,0 %.

         1.2.   Žiadosť o revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti

               (4)

               Komisia uverejnila v júni 2015 oznámenie o blížiacom sa uplynutí platnosti vyrovnávacích opatrení na tyče a prúty z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (4).

               (5)

               Európske združenie výrobcov ocele (ďalej len „Eurofer“), ktoré predstavuje viac ako 25 % z celkovej výroby tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele v Európskej únii (ďalej len „Únia“), podalo 28. januára 2016 žiadosť o revízne prešetrovanie podľa článku 18 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 (5).

               (6)

               Združenie Eurofer svoju žiadosť odôvodnilo tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne malo za následok pokračovanie subvencií a pokračovanie alebo opätovný výskyt ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

         1.3.   Začatie prešetrovania

               (7)

               Po stanovení, že existujú dostatočné dôkazy na začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti, Komisia 27. apríla 2016 uverejnila v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (6) oznámenie o začatí prešetrovania (ďalej len „oznámenie o začatí prešetrovania“).

         1.4.   Zainteresované strany

               (8)

               V oznámení o začatí prešetrovania Komisia vyzvala všetky zainteresované strany, aby ju kontaktovali, ak sa chcú zúčastniť na prešetrovaní.

               (9)

               Komisia okrem toho osobitne informovala združenie Eurofer, známych výrobcov z Únie a ich združenia, známych dovozcov a používateľov tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele v Únii, ako aj indickú vládu a známych vyvážajúcich výrobcov v Indii o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti a vyzvala ich na účasť.

               (10)

               Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje pripomienky k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

         1.4.1.   Výber vzorky

               (11)

               Komisia v oznámení o začatí prešetrovania uviedla, že v súlade s článkom 27 základného nariadenia môže vybrať vzorku zainteresovaných strán.

         1.4.1.1.   Výber vzorky výrobcov z Únie

               (12)

               Komisia v oznámení o začatí prešetrovania uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie.

               (13)

               V súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia vybrala Komisia vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu predaja, ktorý by sa mohol prešetriť v rámci dostupného času pri zabezpečení geografického rozloženia.

               (14)

               Predbežne vybraná vzorka pozostávala z troch výrobcov z Únie predstavujúcich približne 50 % z celkového predaja spolupracujúcich výrobcov z Únie. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa vyjadrili k predbežnej vzorke.

               (15)

               Komisia bola informovaná, že jeden výrobca z Únie nahlásil predaj medzi členmi skupiny ako predaj do Únie, a preto ho nahradila iným výrobcom z Únie. Konečná vzorka zahŕňala aj približne 50 % z celkového predaja spolupracujúcich výrobcov z Únie.

         1.4.1.2.   Výber vzorky dovozcov

               (16)

               Komisia v oznámení o začatí prešetrovania vyzvala dovozcov a ich zastupujúce združenia, aby sa prihlásili a poskytli konkrétne informácie potrebné na to, aby rozhodla o potrebe výberu vzorky a v kladnom prípade pristúpila k výberu vzorky. Prihlásili sa dvaja dovozcovia.

         1.4.1.3.   Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov

               (17)

               S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v Indii, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí prešetrovania. Komisia okrem toho požiadala indické orgány, aby identifikovali a/alebo kontaktovali iných vyvážajúcich výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem o účasť na prešetrovaní.

               (18)

               Informácie požadované v prílohe I k oznámeniu o začatí prešetrovania na účely výberu vzorky poskytli štrnásti vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov, čo predstavuje približne 46 % z celkového dovozu tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele z Indie do Únie. Komisia vybrala do vzorky 3 vyvážajúcich výrobcov/skupiny vyvážajúcich výrobcov s najvyšším objemom predaja na vývoz do Únie (čo predstavuje 62 % z objemu vývozu spolupracujúcich spoločností), ktoré by bolo možné primerane prešetriť v rámci dostupného času.

               (19)

               V súlade s článkom 27 ods. 2 základného nariadenia sa výber vzorky konzultoval so všetkými príslušnými známymi vyvážajúcimi výrobcami a indickými orgánmi. Neboli predložené žiadne pripomienky.

         1.4.1.4.   Používatelia

               (20)

               Komisia v oznámení o začatí prešetrovania vyzvala používateľov a ich zastupujúce združenia a organizácie zastupujúce spotrebiteľov, aby sa prihlásili a spolupracovali. Neprihlásili sa žiadni používatelia v Únii ani ich združenia.

         1.4.2.   Dotazníky a overovanie na mieste

               (21)

               Komisia poslala dotazníky všetkým známym dotknutým stranám a všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré sa prihlásili v lehote stanovenej v oznámení o začatí prešetrovania.

               (22)

               Týkalo sa to indickej vlády, troch vyvážajúcich výrobcov v Indii vybraných do vzorky, troch výrobcov z Únie vybraných do vzorky, dvoch dovozcov uvedených v odôvodnení 16, združenia Eurofer a ďalšieho združenia výrobcov z Únie.

               (23)

               Vyplnené dotazníky doručili traja výrobcovia z Únie vybraní do vzorky, združenie Eurofer, indická vláda a traja vyvážajúci výrobcovia v Indii vybraní do vzorky.

               (24)

               Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely stanovenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu subvencií a pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy a toho, či by zachovanie vyrovnávacích opatrení nebolo proti záujmu Únie.

               (25)

               Overovanie na mieste podľa článku 26 základného nariadenia sa vykonalo v priestoroch indickej vlády v Dillí v Indii a v priestoroch združenia Eurofer v Bruseli v Belgicku a týchto spoločností:

                           a)

                           Výrobcovia z Únie:

                                       —

                                       Ugitech SA, Ugine, Francúzsko;

                                       —

                                       Acerinox SA, Madrid, Španielsko;

                                       —

                                       A.I. Olarra SA, Bilbao, Španielsko.

                           b)

                           Vyvážajúci výrobcovia v Indii:

                                       —

                                       Chandan Steel Limited, Bombaj, India;

                                       —

                                       Isinox Steel Limited, Bombaj, India;

                                       —

                                       Venus Group:

                                                   —

                                                   Hindustan Inox Ltd., Bombaj, India;

                                                   —

                                                   Precision Metals, Bombaj, India;

                                                   —

                                                   Sieves Manufactures Pvt. Ltd., Bombaj, India;

                                                   —

                                                   Venus Wire Industries Pvt. Ltd., Bombaj, India.

         1.5.   Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie

               (26)

               Prešetrovanie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu subvencií a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2015 do 31. marca 2016 (ďalej aj „ORP“).

               (27)

               Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2012 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

         2.   PREŠETROVANÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

   2.1.   Dotknutý výrobok

               (28)

               Dotknutým výrobkom je ten istý výrobok, ako je výrobok vymedzený v pôvodnom prešetrovaní, t. j. tyče a prúty z nehrdzavejúcej ocele, po tvarovaní za studena alebo dokončené za studena už ďalej neupravené, iné ako tyče a prúty s kruhovým prierezom s priemerom 80 mm alebo väčším (ďalej len „tyče a prúty z nehrdzavejúcej ocele“ alebo „prešetrovaný výrobok“), v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89 a s pôvodom v Indii (ďalej len „dotknutý výrobok“).

         2.2.   Podobný výrobok

               (29)

               Pri prešetrovaní sa zistilo, že rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia majú tieto výrobky:

                           —

                           dotknutý výrobok,

                           —

                           výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie.

               (30)

               Komisia dospela k záveru, že tieto výrobky sú podobnými výrobkami v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.

         3.   PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA SUBVENCIÍ

   3.1.   Úvod

               (31)

               V súlade s článkom 18 ods. 1 základného nariadenia Komisia preskúmala, či je pravdepodobné, že uplynutie platnosti existujúcich opatrení bude viesť k pokračovaniu subvencií.

               (32)

               Na základe informácií uvedených v žiadosti o revízne prešetrovanie sa prešetrili tieto systémy, ktorých sa poskytovanie subvencií údajne týka:

                              Celoštátne systémy

                                       a)

                                       Systém predbežných povolení (Advance Authorisation Scheme, ďalej len „AAS“);

                                       b)

                                       Systém vrátenia cla (Duty Drawback Scheme, ďalej len „DDS“);

                                       c)

                                       Systém úverových colných knižiek (Duty Entitlement Passbook Scheme, ďalej len „DEPBS“);

                                       d)

                                       Povolenie na bezcolný dovoz (Duty Free Import Authorisation, ďalej len „DFIA“);

                                       e)

                                       Oslobodenie vývozného úveru od daní z úrokov

                                       f)

                                       Systém vývozných úverov (Export Credit Scheme, ďalej len „ECS“);

                                       g)

                                       Systém podpory vývozu investičného majetku (Export Promotion Capital Goods Scheme, ďalej len „EPCGS“);

                                       h)

                                       Záruky na úvery a priame prevody finančných prostriedkov od indickej vlády;

                                       i)

                                       Systém vývozu tovaru z Indie (Merchandise Exports from India Scheme, ďalej len „MEIS“);

                              Regionálne systémy

                                       j)

                                       Systém stimulačných balíkov (Package Scheme of Incentives, ďalej len „PSI“);

                                       k)

                                       Regionálne subvencie.

               (33)

               Systémy uvedené v písmenách a), c), d), g) a i) vychádzajú zo zákona o zahraničnom obchode (rozvoj a regulácia) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Podľa zákona o zahraničnom obchode je indická vláda oprávnená vydávať oznámenia o vývoznej a dovoznej politike. Tieto oznámenia sú zhrnuté v dokumentoch o politike zahraničného obchodu, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Pre obdobie revízneho prešetrovania tohto prešetrovania sú dôležité dva dokumenty o politike zahraničného obchodu: Politika zahraničného obchodu na obdobie rokov 2009 – 2014 (Foreign Trade Policy 2009 – 2014, ďalej len „FTP 09 – 14“) a politika zahraničného obchodu na obdobie rokov 2015 – 2020 (Foreign Trade Policy 2015 – 2020, ďalej len „FTP 15 – 20“). Dokument FTP 15 – 20 nadobudol účinnosť v apríli 2015. Indická vláda stanovuje aj postupy, ktorými sa upravujú dokumenty FTP 09 – 14 a FTP 15 – 20 v „Príručke postupov, zväzok I, 2009 – 2014“ (Handbook of Procedures, ďalej len „HOP I 04 – 09“) a v „Príručke postupov, zväzok I, 2015 – 2020“ (ďalej len „HOP I 15 – 20“). Príručky postupov sa pravidelne aktualizujú.

               (34)

               Systém DDS uvedený v písmene b) vychádza z oddielu 75 colného zákona z roku 1962, z oddielu 37 hlavného zákona o spotrebnej dani z roku 1944, z oddielov 93A a 94 finančného zákona z roku 1994 a z pravidiel vrátenia cla, spotrebnej dane a dane zo služieb z roku 1995. Sadzby vrátenia sa pravidelne uverejňujú.

               (35)

               Oslobodenie vývozného úveru od daní z úrokov v písmene e) vychádza zo zákona o dani z úroku z roku 1974.

               (36)

               Systém ECS uvedený v písmene f) vychádza z oddielov 21 a 35A zákona o regulácii bankovníctva z roku 1949, ktorý povoľuje indickej centrálnej banke (Reserve Bank of India, ďalej len „RBI“) riadiť obchodné banky v oblasti vývozných úverov.

               (37)

               Záruky na úvery a priame prevody finančných prostriedkov od indickej vlády uvedené v písmene h) sa riadia politikou v oblasti vládnych záruk.

               (38)

               Systém PSI uvedený v písmene j), ktorý sa vzťahuje na obdobie od 1. apríla 2013, vychádza z unesenia č.: PSI–2013/(CR–54)/IND–8, ktoré vydalo Ministerstvo priemyslu, energetiky a práce štátu Maháraštra.

               (39)

               Systémy regionálnych subvencií uvedené v písmene k) upravujú regionálne vlády.

         3.2.   Systém predbežných povolení (Advance Authorisation Scheme, ďalej len „AAS“)

   3.2.1.   Právny základ

               (40)

               Podrobný opis tohto systému je uvedený v odsekoch 4.1.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09 – 14 a v kapitolách 4.1 až 4.30 príručky HOP I 09 – 14, ako aj v odsekoch 4.03 až 4.24 dokumentu FTP 15 – 20 a v kapitolách 4.04 až 4.52 dokumentu HOP I 15 – 20.

         3.2.2.   Oprávnenosť

               (41)

               Systém AAS pozostáva zo šiestich podsystémov, ktoré sú podrobnejšie opísané v odôvodnení 42. Tieto podsystémy sa okrem iného líšia v rozsahu oprávnenosti. Výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov sú oprávnení na podsystém AAS pre fyzický vývoz a na podsystém AAS pre každoročnú požiadavku. Výrobcovia-vývozcovia, ktorí zásobujú konečného vývozcu, sú oprávnení na systém AAS pre dodávky medziproduktov. Hlavní dodávatelia, ktorí zásobujú kategórie „zamýšľaného vývozu“ uvedené v odseku 7.02 dokumentu FTP 15 – 20, ako sú dodávatelia pre jednotku orientovanú na vývoz (export oriented unit, ďalej len „EOU“), sú oprávnení na podsystém AAS pre zamýšľaný vývoz. Napokon dodávatelia medziproduktov pre výrobcov-vývozcov sú oprávnení na výhody v súvislosti so „zamýšľaným vývozom“ na základe podsystémov „predbežný príkaz na uvoľnenie“ (Advance Release Order, ďalej len „ARO“) a „domáci dokumentárny akreditív“.

         3.2.3.   Vykonávanie v praxi

               (42)

               Povolenia sa v rámci systému AAS môžu vydať na účely:

                           a)

                           Fyzického vývozu: toto je hlavný podsystém. Umožňuje bezcolný dovoz vstupných materiálov na výrobu konkrétneho výsledného výrobku na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontexte znamená, že výrobok na vývoz musí opustiť územie Indie. Dovozná úľava a vývozná povinnosť vrátane druhu výrobku na vývoz sú uvedené v licencii.

                           b)

                           Každoročnej požiadavky: toto povolenie nie je naviazané na konkrétny výrobok na vývoz, ale na širšiu skupinu výrobkov (napríklad chemické a príbuzné výrobky). Držiteľ licencie môže do určitého hodnotového prahu určeného podľa jeho vývozu v minulosti dovážať bez cla každý vstup, ktorý sa má použiť pri výrobe akejkoľvek položky, ktorá patrí do takejto skupiny výrobkov. Môže sa rozhodnúť vyviezť ktorýkoľvek výsledný výrobok patriaci do skupiny výrobkov vyrobených použitím takéhoto materiálu oslobodeného od cla.

                           c)

                           Dodávky medziproduktov: tento podsystém sa vzťahuje na prípady, keď dvaja výrobcovia plánujú vyrábať jeden výrobok na vývoz a rozdelia si výrobný proces. Výrobca-vývozca, ktorý vyrába medziprodukty, môže dovážať vstupné materiály bez cla a na tento účel môže získať predbežné povolenie AAS pre dodávky medziproduktov. Konečný vývozca výrobu finalizuje a je povinný finálny výrobok vyviezť.

                           d)

                           Zamýšľaného vývozu: tento podsystém umožňuje hlavnému dodávateľovi, aby bez cla dovážal vstupy vyžadované pri výrobe tovaru, ktorý sa má predať ako „zamýšľaný vývoz“ kategóriám zákazníkov vymenovaným v odseku 7.02 písm. b) až f), písm. g), písm. i) a písm. j) dokumentu FTP 15 – 20. Podľa indickej vlády sa za zamýšľaný vývoz považujú také transakcie, pri ktorých dodávaný tovar neopustí krajinu. Niektoré kategórie dodávok sa považujú za zamýšľaný vývoz za predpokladu, že tovar je vyrobený v Indii, napr. dodávka tovaru pre EOU alebo spoločnosť, ktorá sa nachádza v osobitnej hospodárskej zóne (special economic zone, ďalej len „SEZ“);

                           e)

                           Predbežného príkazu na uvoľnenie (ďalej len „ARO“): držiteľ predbežného povolenia AAS, ktorý má v úmysle získavať vstupy z domácich zdrojov namiesto priameho dovozu, má možnosť získavať ich za ARO. V takýchto prípadoch sú predbežné povolenia schválené ako ARO a sú potvrdené domácemu dodávateľovi pri dodaní položiek, ktoré sú v nich uvedené. Potvrdenie ARO oprávňuje domáceho dodávateľa na výhody v rámci zamýšľaného vývozu, ako je uvedené v odseku 7.03 dokumentu FTP 15 – 20 (t. j. AAS pre dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane). Mechanizmom ARO sa dodávateľovi nahrádzajú dane a clá namiesto toho, aby sa nahrádzali konečnému vývozcovi vo forme vrátenia/náhrady ciel. Náhrada daní/ciel je k dispozícii pre domáce vstupy, ako aj pre dovážané vstupy.

                           f)

                           Domáceho dokumentárneho akreditívu: aj tento podsystém sa vzťahuje na domáce dodávky držiteľovi predbežného povolenia. Držiteľ predbežného povolenia môže požiadať banku o otvorenie domáceho akreditívu v prospech domáceho dodávateľa. Banka schváli platnosť povolenia pre priamy dovoz iba pre tú hodnotu a objem položiek, ktoré sa budú namiesto dovozu pochádzajú z domácich zdrojov. Domáci dodávateľ bude mať nárok na výhody zo zamýšľaného vývozu stanovené v odseku 7.03 dokumentu FTP 15 – 20 (t. j. AAS pre dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane).

               (43)

               Komisia zistila, že spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia využívajúci systém získali počas obdobia revízneho prešetrovania úľavy v rámci prvého podsystému, t. j. AAS pre fyzický vývoz. Nie je preto potrebné stanoviť napadnuteľnosť zvyšných nevyužitých podsystémov.

               (44)

               Na účely overovania indickými orgánmi je držiteľ predbežného povolenia zo zákona povinný viesť „skutočný a riadny stav spotreby a využívania bezcolne dovezeného/na domácom trhu obstaraného tovaru“ v špecifickom formáte (kapitoly 4.47 a 4.51 a príloha 4H k HOP I 15 – 20), t. j. register skutočnej spotreby. Tento register musí overiť externý autorizovaný účtovník/účtovník nákladov a prác, ktorý vydá osvedčenie s uvedením, že predpísané registre a príslušné záznamy boli preskúmané, a informácie poskytnuté podľa dodatku 4H sú vo všetkých aspektoch pravdivé a správne.

               (45)

               Pokiaľ ide o podsystém, ktorý počas obdobia revízneho prešetrovania využívali dotknuté spoločnosti, t. j. fyzický vývoz, indická vláda stanovuje objem a hodnotu dovoznej úľavy a vývoznej povinnosti a tieto informácie sa zaznamenávajú v povolení. V čase dovozu a vývozu majú okrem toho štátni úradníci zaznamenať v povolení zodpovedajúce transakcie. Objem povoleného dovozu v rámci systému AAS stanovuje indická vláda na základe štandardných noriem vstupov/výstupov (Standard Input Output Norms, ďalej len „normy SION“), ktoré existujú v prípade väčšiny výrobkov vrátane dotknutého výrobku.

               (46)

               Dovezené vstupné materiály sú neprevoditeľné a musia sa použiť na výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozná povinnosť sa musí splniť v predpísanom časovom rámci po vydaní licencie (18 mesiacov s dvomi možnými predĺženiami, zakaždým o 6 mesiacov).

               (47)

               Komisia stanovila, že medzi dovezenými vstupmi a vyvezenými finálnymi výrobkami neexistuje úzka spojitosť. Oprávnené vstupné materiály sú tiež dovážané a používané na výrobu výrobkov iných ako je dotknutý výrobok. Navyše, licencie na rôzne výrobky sa môžu spojiť. To znamená, že na základe vývozu jedného výrobku v rámci licencie AAS môže vzniknúť nárok na bezcolný dovoz vstupov v rámci licencie AAS pre iný výrobok.

               (48)

               Počas overovania na mieste, ktoré vykonala Komisia, jeden z vyvážajúcich výrobcov potvrdil, že kvôli tomuto nedostatku jasného vzťahu sa spotreba vstupov vykazuje na základe noriem SION. Ďalší vyvážajúci výrobca využívajúci tento systém uviedol, že má systém sledovania, na základe ktorého sú vstupy dovážané v rámci tohto systému vysledovateľné až k finálnemu výrobku. Spoločnosť však nebola schopná vo svojich interných dokumentoch poskytnúť žiadny opis tohto systému. Nikdy sa nevykonal žiadny audit tohto systému.

               (49)

               Jeden z vyvážajúcich výrobcov nebol schopný predložiť žiadne dodatky 4H pre svoje licencie AAS. Ďalší vyvážajúci výrobca bol schopný predložiť jeden formulár dodatku 4H, v ktorom sa nepreukázalo nadmerné odpustenie. Zo znenia vyhlásenia autorizovaného účtovníka v dodatku 4H však vyplýva, že preskúmanie autorizovaného účtovníka sa obmedzuje na to, či údaje v príslušnom dodatku 4H zodpovedajú záznamom spoločnosti, čo potvrdila aj indická vláda počas overovania na mieste. Jeden vyvážajúci výrobca okrem toho potvrdil, že autorizovaný účtovník sa zameriava na to, či vývozná povinnosť zodpovedá dovoznej úľave podľa noriem SION v zmysle príslušných licencií. Nespochybňuje ani naozaj neskúma, či skutočná spotreba zodpovedá príslušnej norme SION. V dôsledku toho autorizovaný účtovník neoveruje, či samotné záznamy ukazujú skutočný a riadny stav spotreby a využívania bezcolne dovezeného/na domácom trhu obstaraného tovaru. Zároveň treba poznamenať, že počas overovaní na mieste a po ňom nebola indická vláda schopná poskytnúť Komisii kópiu ani jedného formulára dodatku 4H, ktorý jej predložili vyvážajúci výrobcovia vybraní do vzorky. Celkovo je možné povedať, že Komisia dospela k záveru, že obe spoločnosti využívajúce tento systém neboli schopné preukázať dodržanie príslušných ustanovení dokumentu FTP.

         3.2.4.   Záver týkajúci sa systému AAS

               (50)

               Oslobodenie od dovozného cla je subvenciou v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, t. j. predstavuje finančnú pomoc zo strany indickej vlády, pretože znižuje príjem z cla, ktoré by inak bolo splatné, a poskytuje prešetrovanému vývozcovi výhodu, pretože zvyšuje jeho likviditu.

               (51)

               Okrem toho je podsystém AAS pre fyzický vývoz zo zákona jasne podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť získať výhody vyplývajúce z tohto systému.

               (52)

               Podsystém využívaný v tomto prípade nie je možné považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňa pravidlá stanovené v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Indická vláda účinne neuplatňovala kontrolný systém ani postup na potvrdenie toho, či a v akých množstvách sa vstupy spotrebovali pri výrobe vyvážaného výrobku (bod 4 prílohy II k základnému nariadeniu a v prípade systémov náhradného vrátenia cla oddiel II bod 2 prílohy III k základnému nariadeniu). Zároveň sa konštatuje, že normy SION pre prešetrovaný výrobok neboli dostatočne presné a samé osebe nemôžu predstavovať kontrolný systém skutočnej spotreby, pretože forma týchto štandardných noriem neumožňuje indickej vláde dostatočne presne skontrolovať, aké množstvá vstupov sa spotrebovali pri výrobe vyvážaných výrobkov. Okrem toho indická vláda nevykonala žiadne ďalšie preskúmanie na základe skutočne použitých vstupov, i keď by to pri absencii účinne uplatňovaného kontrolného systému bolo potrebné (bod 5 prílohy II a oddiel II bod 3 prílohy III k základnému nariadeniu).

               (53)

               Tento podsystém je preto napadnuteľný.

         3.2.5.   Výpočet výšky subvencie

               (54)

               Vzhľadom na to, že neexistujú prípustné systémy vrátenia cla ani systémy náhradného vrátenia cla, je odpustenie celkových dovozných ciel, ktoré sú obvykle splatné pri dovoze vstupov, napadnuteľnou výhodou. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že v základnom nariadení sa nestanovuje len vyrovnanie „nadmerného“ odpustenia ciel. Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a bodu i) prílohy I k základnému nariadeniu môže byť nadmerné odpustenie ciel predmetom vyrovnávacích opatrení iba vtedy, ak sú splnené podmienky príloh II a III k základnému nariadeniu. Tieto podmienky však v tomto prípade splnené neboli. Ak sa teda zistí, že chýba primeraný monitorovací proces, uvedená výnimka pre systémy vrátenia cla sa neuplatňuje a namiesto údajného nadmerného odpustenia cla sa uplatňuje bežné pravidlo na vyrovnanie výšky neuhradených ciel (ušlé príjmy). Ako je stanovené v oddiele II prílohy II a v oddiele II prílohy III k základnému nariadeniu, prešetrujúci orgán nemá povinnosť vypočítať takéto nadmerné odpustenie. Naopak, podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia prešetrujúci orgán musí len predložiť postačujúce dôkazy na dokázanie nevhodnosti údajného kontrolného systému.

               (55)

               Ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 47, nárok na výhody (t. j. vývoz na základe licencie) a poskytnutie výhody (t. j. bezcolný dovoz vstupov) sú vzájomne iba voľne prepojené. Nemusí k nim dôjsť v určitom poradí alebo časovej blízkosti. Je teda možné, že zatiaľ čo nárok vznikne počas obdobia revízneho prešetrovania, súvisiaca výhoda môže byť poskytnutá pred obdobím revízneho prešetrovania aj po ňom. Okrem toho nárok na výhodu na základe licencie pre jeden výrobok môže byť spojením prevedený tak, že v konečnom dôsledku poskytuje výhodu inému výrobku.

               (56)

               V konečnom nariadení sa výška subvencie odvodená z AAS vypočítala na základe ušlých dovozných ciel na všetky materiály dovezené pre tyče a prúty z nehrdzavejúcej ocele v rámci systému počas pôvodného obdobia prešetrovania. Výška tejto subvencie sa následne rozdelila podľa obratu z vývozu dotknutého výrobku počas pôvodného obdobia prešetrovania.

               (57)

               Dvaja vyvážajúci výrobcovia využívajúci AAS súhlasili s posúdením Komisie uvedeným v odôvodnení 55 a potvrdili, že vývoz dotknutého výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania ich oprávňoval na výhodu, z ktorej časť bola alebo bude poskytnutá mimo obdobia revízneho prešetrovania. Okrem toho jeden z vyvážajúcich výrobcov potvrdil, že vzhľadom na to, akým spôsobom sa proces tavenia vykonával počas obdobia revízneho prešetrovania, nie je možné vylúčiť, že dovezené vstupy v rámci licencií AAS pre tyče a prúty z nehrdzavejúcej ocele skončili v iných výrobkoch a že dovezené vstupy v rámci licencií AAS pre iné výrobky skončili v tyčiach a prútoch z nehrdzavejúcej ocele. Z toho vyplýva, že vyvážajúci výrobca súhlasil, že prihliadanie iba na ušlé clo za dovoz v rámci licencií AAS pre tyče a prúty z nehrdzavejúcej ocele v priebehu obdobia revízneho prešetrovania by neodrážalo skutočnú výhodu, ktorú tento systém poskytuje na vývoz tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele počas uvedeného obdobia. Komisia nebola schopná pre nedostatok vhodných údajov vypočítať výšku subvencie na základe ušlých dovozných ciel na všetok materiál dovezený pre tyče a prúty z nehrdzavejúcej ocele v rámci systému počas obdobia revízneho prešetrovania ako pri pôvodnom prešetrovaní.

               (58)

               Za týchto okolností sa obe spoločnosti dohodli na výpočte výšky subvencie na základe celkových vývozných transakcií zúčtovaných počas obdobia revízneho prešetrovania v rámci licencií AAS týkajúcich sa dotknutého výrobku. Každá spoločnosť navrhla metodiku primeranú ich konkrétnej situácii (v tomto prípade v závislosti od škály surovín dovážaných na výrobu dotknutého výrobku). Výška cla ušetreného pri dovezených vstupoch by sa dala spoľahlivo vypočítať buď pomocou normy SION, alebo priemernej pridanej hodnoty v rámci všetkých predchádzajúcich licencií otvorených pre dotknutý výrobok. Komisia považovala tieto metodiky za vhodné a akceptovala ich.

               (59)

               V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška týchto subvencií rozdelila podľa celkového obratu z vývozu dotknutého výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.

               (60)

               Komisia preto stanovila, že sadzby subvencií v súvislosti s týmto systémom počas obdobia revízneho prešetrovania predstavovali 0,88 % pre spoločnosť Chandan Steel Limited a 1,56 % pre spoločnosť Isinox Steel Limited.

         3.3.   Systém vrátenia cla (Duty Drawback Scheme, ďalej len „DDS“)

   3.3.1.   Právny základ

               (61)

               Podrobný opis systému DDS je uvedený v Pravidlách vrátenia cla a centrálnej spotrebnej dane z roku 1995, zmenených následnými oznámeniami.

         3.3.2.   Oprávnenosť

               (62)

               Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia.

         3.3.3.   Vykonávanie v praxi

               (63)

               Oprávnený vývozca môže požiadať o vrátenie sumy, ktorá sa vypočíta ako percentuálny podiel hodnoty „vyplatené na loď“ (free-on-board, ďalej len „FOB“) výrobkov vyvážaných v rámci tohto systému. Indická vláda stanovila sadzby vrátenia cla pre viaceré výrobky vrátane dotknutého výrobku. Tieto sadzby sú stanovené na základe priemerného množstva alebo hodnoty materiálov použitých ako vstupy pri výrobe výrobku a priemernej sumy cla zaplateného za vstupy. Tieto sadzby sa uplatňujú bez ohľadu na to, či dovozné clo bolo alebo nebolo v skutočnosti zaplatené. Počas obdobia revízneho prešetrovania bola sadzba DDS 1,9 % do 22. novembra 2015, potom 2 % so stropom 3,2 INR/kg do 10. februára 2016 a následne 2 % so stropom 4,3 INR/kg.

               (64)

               Na to, aby mohla spoločnosť využívať tento systém, musí uskutočňovať vyvoz. V momente zápisu údajov o odoslaní na server colného úradu (ICEGATE) sa uvádza informácia, že vývoz sa uskutočňuje v rámci systému DDS a neodvolateľne sa stanoví suma DDS. Po tom, čo dopravná spoločnosť dodá všeobecný zoznam vyvážaného tovaru (Export General Manifest, ďalej len „EGM“) a colný úrad s uspokojivým výsledkom porovná tento dokument s údajmi na vývoznom colnom doklade, sú splnené všetky podmienky na schválenie vyplatenia sumy vráteného cla prostredníctvom priamej platby na bankový účet vývozcu alebo prostredníctvom zmenky.

               (65)

               Vývozca musí takisto predložiť dôkaz o pripísaní výnosu z vývozu prostredníctvom potvrdenia o vykonaní bankového prevodu (Bank Realisation Certificate, ďalej len „BRC“). Tento dokument môže byť poskytnutý po vyplatení sumy vráteného cla, ale ak vývozca nepredloží BRC v stanovenej lehote, indická vláda bude vyplatenú sumu vymáhať.

               (66)

               Suma vráteného cla sa môže použiť na akýkoľvek účel.

               (67)

               Podľa indických účtovných štandardov je na základe časového rozlíšenia možné zaúčtovať na obchodných účtoch sumu vráteného cla ako príjem, keď dôjde k splneniu vývoznej povinnosti.

               (68)

               Komisia zistila, že všetci spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia počas obdobia revízneho prešetrovania naďalej prijímali výhody v rámci systému DDS.

         3.3.4.   Záver týkajúci sa systému DDS

               (69)

               Zo systému DDS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Tzv. výška vráteného cla predstavuje finančný príspevok indickej vlády, keďže nadobúda podobu priameho prevodu finančných prostriedkov zo strany indickej vlády. Neexistujú obmedzenia, pokiaľ ide o použitie týchto finančných prostriedkov. Suma vráteného cla okrem toho poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zvyšuje jeho likviditu.

               (70)

               Sadzbu vrátenia cla pre vývoz stanovuje indická vláda na základe jednotlivých výrobkov. Napriek tomu, že subvencia sa uvádza ako systém vrátenia cla, tento systém nemá vlastnosti prípustného systému vrátenia cla alebo systému náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Platba v hotovosti vývozcovi nie je naviazaná na skutočné platby dovozných ciel na suroviny a nie je úverom na clo na vyrovnanie dovozných ciel za minulý alebo budúci dovoz surovín.

               (71)

               Počas overovania na mieste indická vláda tvrdila, že medzi sadzbami vrátenia cla, ako aj clami zaplatenými za suroviny existuje primeraná súvislosť. Je to z toho dôvodu, že indická vláda pri stanovení sadzieb vrátenia cla zohľadňuje priemerné množstvo alebo hodnotu materiálov použitých ako vstupy pri výrobe výrobku, ako aj priemernú sumu cla zaplateného za vstupy.

               (72)

               Komisia sa však nedomnieva, že údajná súvislosť medzi sadzbami vrátenia cla a clami zaplatenými za suroviny je dostatočná na to, aby bol tento systém v súlade s pravidlami stanovenými v prílohe I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Predovšetkým sa výška úveru nevypočítava vo vzťahu k skutočne použitým vstupom. Okrem toho nie je zavedený systém ani postup, ktoré by potvrdzovali, ktoré vstupy (vrátane ich množstva a pôvodu) sa spotrebovali vo výrobnom procese vyvážaného výrobku, alebo či došlo k nadmernému zaplateniu dovozného cla v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Indická vláda navyše nevykonala žiadne ďalšie preskúmanie na základe skutočných vstupov a transakcií s cieľom stanoviť, či došlo k preplatkom. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

               (73)

               V dôsledku toho sa musí platba vo forme priameho prevodu finančných prostriedkov indickou vládou po vývoze uskutočnenom vývozcami považovať za priamy grant od indickej vlády podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifickú a napadnuteľnú podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.

         3.3.5.   Výpočet výšky subvencie

               (74)

               V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška napadnuteľných subvencií vypočítala na základe výhody poskytnutej príjemcovi, o ktorej sa zistilo, že existovala počas obdobia revízneho prešetrovania. V tejto súvislosti sa za čas poskytnutia výhody príjemcovi považoval moment, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V danom momente je indická vláda povinná vyplatiť sumu vráteného cla, ktorá predstavuje finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Len čo colné orgány vydajú vývozný colný doklad, na ktorom sa okrem iného uvádza výška vrátenia cla, ktoré sa má pre túto vývoznú transakciu poskytnúť, indická vláda už nemá diskrečnú právomoc rozhodovať o tom, či sa subvencia poskytne alebo nie. Vzhľadom na uvedené skutočnosti a keďže neexistujú žiadne spoľahlivé dôkazy svedčiace o opaku, sa považuje za vhodné posudzovať výhodu v rámci systému DDS ako súčet súm vráteného cla získaných zo všetkých vývozných transakcií uskutočnených v rámci tohto systému počas obdobia revízneho prešetrovania.

               (75)

               V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška týchto subvencií rozdelila podľa celkového obratu z vývozu dotknutého výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.

               (76)

               Komisia preto stanovila, že sadzby subvencií v súvislosti s týmto systémom počas obdobia revízneho prešetrovania predstavovali 1,02 % pre spoločnosť Chandan Steel Limited, 0,66 % pre spoločnosť Isinox Steel Limited a 1,82 % pre spoločnosť Venus Group.

         3.4.   Systém úverových colných knižiek (Duty Entitlement Passbook Scheme, ďalej len „DEPBS“)

               (77)

               Na základe prešetrovania sa ukázalo, že tento systém bol ukončený a v priebehu obdobia revízneho prešetrovania neposkytoval vyvážajúcim výrobcom vybraným do vzorky žiadnu výhodu a ďalšie hodnotenie jeho napadnuteľnosti nie je na účely tohto prešetrovania potrebné.

         3.5.   Povolenie na bezcolný dovoz (Duty Free Import Authorisation, ďalej len „DFIA“)

               (78)

               Na základe prešetrovania sa ukázalo, že žiadny vyvážajúci výrobca vybraný do vzorky nevyužíval v priebehu obdobia revízneho prešetrovania tento systém a ďalšie hodnotenie jeho napadnuteľnosti nie je na účely tohto prešetrovania potrebné.

         3.6.   Oslobodenie vývozného úveru od daní z úrokov

               (79)

               Na základe prešetrovania sa ukázalo, že tento systém bol ukončený a v priebehu obdobia revízneho prešetrovania neposkytoval vyvážajúcim výrobcom vybraným do vzorky žiadnu výhodu a ďalšie hodnotenie jeho napadnuteľnosti nie je na účely tohto prešetrovania potrebné.

         3.7.   Systém vývozných úverov (Export Credit Scheme, ďalej len „ECS“)

               (80)

               Na základe prešetrovania sa ukázalo, že počas obdobia revízneho prešetrovania využívali tento systém všetci vyvážajúci výrobcovia vybraní do vzorky. Zistilo sa však, že prijaté stimuly boli zanedbateľné a ďalšie hodnotenie napadnuteľnosti tohto systému nie je na účely tohto prešetrovania potrebné.

         3.8.   Systém podpory vývozu investičného majetku (Export Promotion Capital Goods Scheme, ďalej len „EPCGS“)

               (81)

               Na základe prešetrovania sa ukázalo, že počas obdobia revízneho prešetrovania využívali tento systém všetci vyvážajúci výrobcovia vybraní do vzorky. Zistilo sa však, že prijaté stimuly boli zanedbateľné a ďalšie hodnotenie napadnuteľnosti tohto systému nie je na účely tohto prešetrovania potrebné.

         3.9.   Záruky na úvery a priame prevody finančných prostriedkov od indickej vlády

               (82)

               Na základe prešetrovania sa ukázalo, že v priebehu obdobia revízneho prešetrovania ani jeden z vyvážajúcich výrobcov vybraných do vzorky nevyužíval záruky na úvery a priame prevody finančných prostriedkov od indickej vlády a ďalšie hodnotenie napadnuteľnosti týchto opatrení nie je na účely tohto prešetrovania potrebné.

         3.10.   Systém vývozu tovaru z Indie (Merchandise Exports from India Scheme, ďalej len „MEIS“)

   3.10.1.   Právny základ

               (83)

               Podrobný opis systému MEIS sa nachádza v kapitole 3 dokumentu FTP 15 – 20 a v kapitole 3 príručky HOP I 15 – 20.

               (84)

               MEIS je nástupcom systému piatich ďalších systémov (systém orientovaný na trh, systém orientovaný na výrobok, systém orientovaný na výrobok v spojení s trhom, poukaz na poľnohospodársky infraštrukturálny stimul a VKGUY).

         3.10.2.   Oprávnenosť

               (85)

               Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia.

         3.10.3.   Vykonávanie v praxi

               (86)

               Systém MEIS môžu využívať oprávnené spoločnosti vývozom konkrétnych výrobkov do konkrétnych krajín, ktoré sú zaradené do skupiny A („tradičné trhy“ vrátane všetkých členských štátov EÚ), do skupiny B („vznikajúce a orientované trhy“) a do skupiny C („ostatné trhy“). Krajiny patriace do jednotlivých skupín a zoznam výrobkov s príslušnými sadzbami odmeňovania boli uvedené v tabuľke 1 a tabuľke 2 dodatku 3B k dokumentu FTP 15 – 20. Ku koncu obdobia revízneho prešetrovania sa zrušilo rozlišovanie medzi rôznymi trhmi a systém sa stal dostupný pre všetkých.

               (87)

               Výhody majú podobu úveru na clo zodpovedajúceho percentu hodnoty vývozu FOB. V prípade tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele sa na začiatku obdobia revízneho prešetrovania zistilo, že tento percentuálny podiel predstavuje 2 % v prípade vývozu do krajín skupiny B a 0 % v prípade vývozu do krajín skupiny A a C. Ako bolo uvedené v odôvodnení 86, na konci obdobia revízneho prešetrovania sa rozdiel medzi skupinami krajín zrušil a 2 % sa uplatňovali na všetky krajiny. Určité druhy vývozu sú z tohto systému vylúčené, napr. vývoz dovážaného tovaru alebo prekladaného tovaru, zamýšľaný vývoz, vývoz služieb a obrat z vývozu jednotiek pôsobiacich v osobitných hospodárskych zónach/jednotiek orientovaných na vývoz.

               (88)

               Úvery na clo v rámci systému MEIS sú voľne prevoditeľné a platné 18 mesiacov od dátumu vydania. Možno ich použiť na: i) platbu ciel na dovoz vstupov alebo tovaru vrátane investičného majetku, ii) platbu spotrebných daní z domáceho obstarávania vstupov alebo tovaru vrátane investičného majetku a iii) platbu dane zo služieb na obstarávanie služieb.

               (89)

               Žiadosť o uplatnenie výhod v rámci systému MEIS sa musí predložiť online na webovom sídle Generálneho riaditeľstva pre za hraničný obchod. K online žiadosti sa musia priložiť príslušné doklady (colné doklady, potvrdenie o vykonaní bankového prevodu a doklad o vylodení). Príslušný regionálny orgán indickej vlády vydá úver na clo po preskúmaní uvedených dokladov. Pokiaľ vývozca poskytne príslušné doklady, regionálny orgán nemá žiadnu diskrečnú právomoc rozhodovať o poskytovaní úverov na clo.

               (90)

               Komisia zistila, že vyvážajúci výrobcovia vybraní do vzorky prijímali počas obdobia revízneho prešetrovania výhody v rámci systému MEIS.

         3.10.4.   Záver týkajúci sa systému MEIS

               (91)

               Systém MEIS poskytuje subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver na clo poskytnutý v rámci systému MEIS predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže úver sa napokon použije na vyrovnanie dovozných ciel, čím sa zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by inak bolo splatné. Úver na clo v rámci systému MEIS navyše poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zlepšuje jeho likviditu.

               (92)

               Systém MEIS je navyše zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.

               (93)

               Tento systém nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Vývozca nemá žiadnu povinnosť skutočne spotrebovať vo výrobnom procese tovar, ktorý bol dovezený bez cla, a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne použitým vstupom. Neexistuje žiadny systém ani postup, prostredníctvom ktorého by sa dalo potvrdiť, ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku, alebo či došlo k nadmernému zaplateniu dovozného cla v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca má nárok na výhody v rámci systému MEIS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na získanie výhody stačí, aby vývozca jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu. Nárok na výhody v rámci systému MEIS majú teda dokonca aj tí vývozcovia, ktorí obstarávajú všetky svoje vstupy miestne a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstup. Okrem toho vývozca môže použiť úvery na clo v rámci systému MEIS na účely dovozu investičného majetku, i keď na investičný majetok sa prípustné systémy vrátenia cla nevzťahujú, ako sa stanovuje v bode i) prílohy I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebúva pri výrobe vyvážaných výrobkov. Indická vláda navyše nevykonala žiadne ďalšie preskúmanie na základe skutočných vstupov a transakcií s cieľom stanoviť, či došlo k preplatkom.

         3.10.5.   Výpočet výšky subvencie

               (94)

               V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška napadnuteľných subvencií vypočítala na základe výhody poskytnutej príjemcovi, o ktorej sa zistilo, že existovala počas obdobia revízneho prešetrovania. V tejto súvislosti sa za čas poskytnutia výhody príjemcovi považoval moment, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto systému.

               (95)

               V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška týchto subvencií rozdelila podľa celkového obratu z vývozu dotknutého výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.

               (96)

               Komisia preto stanovila, že sadzby subvencií v súvislosti s týmto systémom počas obdobia revízneho prešetrovania predstavovali 1,31 % pre spoločnosť Chandan Steel Limited, 1,33 % pre spoločnosť Isinox Steel Limited a 1,00 % pre spoločnosť Venus Group.

               (97)

               Po zverejnení jedna strana tvrdila, že vyrovnávacím opatreniam by mala podliehať iba výhoda poskytnutá v prospech predaja do Únie v priebehu obdobia revízneho prešetrovania. Ako sa však uvádza v odôvodnení 95, v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie rozdelila podľa celkového obratu z vývozu dotknutého výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ. Následne bola výška výhody rozdelená podľa obratu vytvoreného vývozom do Únie predmetom vyrovnávacích opatrení.

         3.11.   Systém stimulačných balíkov (Package Scheme of Incentives, ďalej len „PSI“) štátu Maháraštra

               (98)

               Na základe prešetrovania sa ukázalo, že žiadny vyvážajúci výrobca vybraný do vzorky nevyužíval v priebehu obdobia revízneho prešetrovania tento systém a ďalšie hodnotenie jeho napadnuteľnosti nie je na účely tohto prešetrovania potrebné.

         3.12.   Regionálne subvencie

               (99)

               Na základe prešetrovania sa ukázalo, že žiadny vyvážajúci výrobca vybraný do vzorky nevyužíval v priebehu obdobia revízneho prešetrovania výhody z týchto systémov a ďalšie hodnotenie ich napadnuteľnosti nie je na účely tohto prešetrovania potrebné.

         3.13.   Výška napadnuteľných subvencií

               (100)

               Výška napadnuteľných subvencií v súlade s ustanoveniami základného nariadenia vyjadrená ad valorem v prípade spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu bola takáto:

                  Tabuľka 1

                  Napadnuteľné subvencie

                           SYSTÉMY
                           SPOLOČNOSTI

                           AAS (%)

                           DDS (%)

                           MEIS (%)

                           Spolu (%)

                           Chandan Steel Limited

                           0,88

                           1,02

                           1,31

                           3,21

                           Isinox Steels Limited

                           1,56

                           0,66

                           1,33

                           3,55

                           Skupina Venus

                           Neuplatňuje sa

                           1,82

                           1,00

                           2,82

                              Zdroj: Prešetrovanie.

               (101)

               Celková výška subvencií prekračuje minimálny prah uvedený v článku14 ods. 5 základného nariadenia.

         3.14.   Záver týkajúci sa pravdepodobnosti pokračovania subvencií

               (102)

               V súlade s článkom 18 ods. 2 základného nariadenia Komisia preskúmala, či je pravdepodobné, že uplynutie platnosti platných opatrení bude viesť k pokračovaniu subvencií.

               (103)

               Ako sa uvádza v odôvodneniach 31 až 101, stanovilo sa, že indickí vývozcovia dotknutého výrobku naďalej využívali počas obdobia revízneho prešetrovania výhody z napadnuteľných subvencií zo strany indických orgánov.

               (104)

               Systémy subvencií poskytujú opakované výhody a nič nenaznačuje tomu, že tieto výhody budú v dohľadnej budúcnosti postupne ukončené. Subvencie v rámci systémov DDS a MEIS počas obdobia revízneho prešetrovania v skutočnosti stúpli. Sadzba a strop sa pri systéme DDS zvýšili a systém MEIS, ktorý bol k dispozícii pre vývoz do skupiny krajín na začiatku obdobia revízneho prešetrovania (nezahŕňajúc členské štáty), sa k jeho koncu stal dostupným pre všetky krajiny. Touto poslednou zmenou sa zvýšila atraktívnosť vývozu do Únie.

               (105)

               Hoci ceny tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele do Únie sú podobné cenám na tretích trhoch, všetci vyvážajúci výrobcovia vybraní do vzorky majú značnú voľnú kapacitu v rozpätí od 14 % do 66 %. Využitie kapacity všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov (čo predstavuje asi 46 % z celkového dovozu tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele z Indie do Únie) je na úrovni približne 42 %. Voľná kapacita iba týchto výrobcov je na úrovni približne 156 000 ton, t. j. 50 % z celej spotreby Únie počas obdobia revízneho prešetrovania. Vzhľadom na to, že tento údaj nezahŕňa voľnú kapacitu vyvážajúcich výrobcov predstavujúcu ďalších 54 % z celkového dovozu tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele z Indie do Únie, ako aj tých indických výrobcov, ktorí nevyvážajú do Únie, ide o konzervatívny odhad celkovej voľnej kapacity v Indii.

               (106)

               Podľa indického návrhu národnej politiky v oblasti ocele na rok 2017 bola India v roku 2015 jedinou veľkou ekonomikou na svete, kde dopyt po oceli neustále vykazoval pozitívny rast na úrovni 5,3 %. Hoci výroba pre domácu spotrebu u vyvážajúcich výrobcov vybraných do vzorky sa počas obdobia revízneho prešetrovania pohybuje od 1 % do 17 % z celkovej výroby, nadmerná kapacita spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov je na úrovni okolo 58 %. Z toho vyplýva, že aj keď rast domácej spotreby zostal na úrovni roku 2015, bude trvať veľa rokov, aby bol schopný absorbovať nadmernú kapacitu.

               (107)

               Trh Únie je atraktívny aj napriek opatreniam. Všetci vyvážajúci výrobcovia vybraní do vzorky sú orientovaní na vývoz, pričom vývoz tvorí od 83 % do 99 % z ich celkovej výroby tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele. Napriek platným opatreniam zostala Únia dôležitým miestom určenia vývozu pre vyvážajúcich výrobcov vybraných do vzorky, čo predstavuje od 35 % do 53 % ich celkového vývozu tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele počas obdobia revízneho prešetrovania. Ak by sa opatrenia zrušili, je pravdepodobné, že objem vývozu do Únie, ktorý už je značný počas obdobia revízneho prešetrovania, by sa zvýšil. V skutočnosti, ako je ďalej uvedené v odôvodnení 183, to dobre ilustruje príklad jedného vyvážajúceho výrobcu, ktorého clo bolo znížené na 0 % v nadväznosti na priebežné revízne prešetrovanie v roku 2013.

               (108)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že existuje pravdepodobnosť pokračovania subvencií.

         4.   PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU UJMY

   4.1.   Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

               (109)

               V priebehu obdobia revízneho prešetrovania vyrábalo podobný výrobok 25 výrobcov. Títo výrobcovia predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 9 ods. 1 základného nariadenia.

         4.2.   Úvodné poznámky

               (110)

               Ujma sa posudzovala na základe trendov týkajúcich sa výroby, výrobnej kapacity, využitia kapacity, predaja, podielu na trhu, zamestnanosti, produktivity a rastu, získaných na úrovni celého výrobného odvetvia Únie a trendov týkajúcich sa cien, ziskovosti, peňažného toku, schopnosti získavať kapitál a investície, zásob, návratnosti investícií a miezd, získaných na úrovni výrobcov z Únie vybraných do vzorky.

               (111)

               V priebehu posudzovaného obdobia s výnimkou roku 2013 prevažovali priaznivé trhové podmienky vďaka nárastu spotreby tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele v Únii. Ako sa uvádza v odôvodnení 3, v roku 2013 sa priebežným revíznym prešetrovaním znížila colná sadzba uplatniteľná na spoločnosť Viraj na 0 %.

         4.3.   Spotreba Únie

               (112)

               Komisia stanovila spotrebu Únie sčítaním:

                           a)

                           overeného predaja troch výrobcov z Únie vybraných do vzorky v Únii;

                           b)

                           predaja spolupracujúcich výrobcov z Únie, ktorí neboli vybraní do vzorky, v Únii, získaného zo žiadosti o revízne prešetrovanie a po overení údajov poskytnutých združením Eurofer; a

                           c)

                           dovozu podľa údajov Eurostatu.

               (113)

               Spotreba tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele v Únii sa vyvíjala takto:

                  Tabuľka 2

                  Spotreba Únie (v MT)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           ORP

                           Celková spotreba Únie (MT)

                           270 254

                           259 213

                           301 309

                           310 418

                           314 305

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              96

                              111

                              115

                              116

                              Zdroj: Eurostat, Eurofer a vyplnené dotazníky.

               (114)

               Spotreba Únie počas posudzovaného obdobia vzrástla o 16 %. Z analýzy podľa jednotlivých rokov vyplýva počiatočný pokles o 4 % v období medzi rokmi 2012 a 2013 a následný postupný nárast o 20 percentuálnych bodov alebo viac ako 55 tisíc ton v období od roku 2014 až do konca obdobia revízneho prešetrovania.

         4.4.   Dovoz z Indie

   4.4.1.   Objem a podiel dovozu z Indie na trhu

               (115)

               Komisia určila objem dovozu tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele z Indie do Únie na základe údajov Eurostatu a podiel dovozu na trhu porovnaním tohto objemu dovozu so spotrebou Únie, ako je uvedené v tabuľke 2.

               (116)

               Dovoz tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele z Indie do Únie sa vyvíjal takto:

                  Tabuľka 3

                  Objem dovozu z Indie (MT) a podiel na trhu

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           ORP

                           Objem dovozu z Indie (MT)

                           27 138

                           27 053

                           42 631

                           44 494

                           44 636

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              100

                              157

                              164

                              164

                           Podiel dovozu z Indie na trhu (%)

                           10

                           10

                           14

                           14

                           14

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              102

                              140

                              141

                              140

                              Zdroj: Eurostat.

               (117)

               Objem dovozu z Indie do Únie v priebehu posudzovaného obdobia výrazne vzrástol o 64 % alebo takmer o 18 000 ton. Z analýzy podľa jednotlivých rokov vyplýva počiatočný nepatrný pokles v roku 2013 a následný nárast o 57 percentuálnych bodov v roku 2014, ďalšie zvýšenie o 7 percentuálnych bodov do roku 2015 a obdobia revízneho prešetrovania.

               (118)

               Spočiatku bol dovoz z Indie v rokoch 2012 a 2013 stabilný a spotreba Únie klesla o 3 %. Medzi rokom 2013 a obdobím revízneho prešetrovania sa dovoz z Indie zvýšil o 64 % a spotreba Únie vzrástla o 20 %. Keďže nárast dovozu z Indie bol vyšší ako nárast spotreby Únie, podiel tohto dovozu na trhu sa zvýšil z 10 % na 14 %.

         4.4.2.   Ceny dovozu z Indie

               (119)

               Komisia použila ceny dovozu z Indie podľa údajov Eurostatu.

               (120)

               Priemerné ceny dovozu tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele z Indie do Únie sa vyvíjali takto:

                  Tabuľka 4

                  Ceny dovozu z Indie

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           ORP

                           Ceny dovozu z Indie
                           (EUR za MT)

                           2 509

                           2 233

                           2 095

                           2 225

                           2 165

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              89

                              84

                              89

                              86

                              Zdroj: Eurostat.

               (121)

               Ceny dovozu z Indie klesli počas posudzovaného obdobia o 14 %, pričom k najväčšiemu poklesu došlo medzi rokmi 2012 a 2013. Ceny v roku 2013 klesli o 11 % a v roku 2014 o ďalších 5 percentuálnych bodov, aby sa v roku 2015 zvýšili o 5 percentuálnych bodov a klesli o 3 percentuálne body v období revízneho prešetrovania.

               (122)

               Hoci tento pokles nadväzoval na klesajúci trend cien surovín, Komisia konštatovala, že v priebehu posudzovaného obdobia bola priemerná jednotková dovozná cena z Indie výrazne nižšia ako priemerná jednotková predajná cena a priemerné jednotkové výrobné náklady výrobného odvetvia Únie, ako je uvedené v tabuľke 9, čo malo za následok silný cenový tlak na predajné ceny v Únii.

         4.4.3.   Cenové podhodnotenie

               (123)

               Komisia určila cenové podhodnotenie počas obdobia revízneho prešetrovania tak, že porovnala:

                           a)

                           vážené priemerné predajné ceny podľa druhu výrobku výrobcov z Únie vybraných do vzorky, účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu; a

                           b)

                           zodpovedajúce vážené priemerné ceny podľa druhu výrobku v prípade dovozu od indických výrobcov vybraných do vzorky prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, ktoré sú stanovené na základe CIF (náklady, poistenie a prepravné) a náležite upravené o náklady po dovoze.

               (124)

               Cenové porovnanie sa uskutočnilo podľa jednotlivých druhov výrobkov pri transakciách na rovnakej úrovni obchodu, v prípade potreby s primeranými úpravami, a po odpočítaní rabatov a zliav. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie vybraných do vzorky počas obdobia revízneho prešetrovania.

               (125)

               Pri porovnaní sa v prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov ukázalo vážené priemerné rozpätie podhodnotenia vo výške 12 % na trhu Únie počas obdobia revízneho prešetrovania.

         4.5.   Dovoz z iných krajín

               (126)

               Komisia určila objem dovozu z krajín iných ako India na základe údajov z Eurostatu a podiel tohto dovozu na trhu porovnaním objemu dovozu so spotrebou Únie, ako je uvedené v tabuľke 2.

               (127)

               Dovoz tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele do Únie z iných krajín sa vyvíjal takto:

                  Tabuľka 5

                  Dovoz tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele z iných krajín

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           ORP

                           Iné krajiny spolu

                           Objem dovozu (v MT)

                           22 035

                           19 243

                           20 326

                           20 367

                           20 262

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              87

                              92

                              92

                              92

                           Podiel na trhu (%)

                           8

                           7

                           7

                           7

                           6

                           Priemerná cena (EUR/MT)

                           4 395

                           4 171

                           4 178

                           4 236

                           4 145

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              95

                              95

                              96

                              94

                           Švajčiarsko

                           Objem dovozu (v MT)

                           9 911

                           10 122

                           10 921

                           10 268

                           10 578

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              102

                              110

                              104

                              107

                           Podiel na trhu (%)

                           4

                           4

                           4

                           3

                           3

                           Priemerná cena (EUR/MT)

                           4 364

                           4 080

                           4 013

                           3 960

                           3 866

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              93

                              92

                              91

                              89

                           Ukrajina

                           Objem dovozu (v MT)

                           4 276

                           3 344

                           2 891

                           3 773

                           3 573

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              78

                              68

                              88

                              84

                           Podiel na trhu (%)

                           2

                           1

                           1

                           1

                           1

                           Priemerná cena (EUR/MT)

                           3 174

                           2 834

                           2 805

                           2 612

                           2 406

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              89

                              88

                              82

                              76

                           Zostávajúce ostatné krajiny

                           Objem dovozu (v MT)

                           7 849

                           5 777

                           6 514

                           6 327

                           6 111

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              74

                              83

                              81

                              78

                           Podiel na trhu (%)

                           3

                           2

                           2

                           2

                           2

                           Priemerná cena (EUR/MT)

                           5 099

                           5 103

                           5 065

                           5 651

                           5 646

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              100

                              99

                              111

                              111

                              Zdroj: Eurostat.

               (128)

               Objem dovozu z tretích krajín iných ako India sa znížil o 8 % v porovnaní s nárastom objemu dovozu z Indie vo výške 64 %.

               (129)

               Počas posudzovaného obdobia sa podiel dovozu z krajín iných ako India na trhu znížil z 8 % na 6 %, pričom podiel dovozu z Indie na trhu vzrástol z 10 % na 14 %.

               (130)

               Podiel dvoch najdôležitejších dovážajúcich krajín po Indii na trhu počas posudzovaného obdobia klesol: v prípade Švajčiarska podiel na trhu klesol zo 4 % na 3 % a v prípade Ukrajiny z 2 % na 1 %.

               (131)

               V súvislosti so spotrebou Únie zvyšujúcou sa o 16 % a podielom výrobného odvetvia Únie na trhu znižujúcim sa o 3 % v posudzovanom období to znamená, že dovoz z Indie získal trh nielen od výrobného odvetvia Únie, ale aj od iného dovozu.

               (132)

               Priemerná dovozná cena z ostatných tretích krajín klesala oveľa pomalšie ako ceny dovozu z Indie. Tie sa znížili o 6 % a ceny dovozu z Indie klesli o 14 %.

               (133)

               Dovozné ceny zo Švajčiarska a Ukrajiny sú počas celého posudzovaného obdobia v priemere podstatne vyššie ako dovozné ceny z Indie. Tieto ceny však nie sú nevyhnutne priamo porovnateľné, keďže priemernú cenu ovplyvňuje rozdielny sortiment výrobkov.

               (134)

               Okrem toho najmä objem dovozu zo Švajčiarska (+ 7 %) a Ukrajiny (– 16 %), alebo vo všeobecnosti z ostatných tretích krajín (– 8 %) nezaznamenal také výrazné zvýšenie ako objem dovozu z Indie (+ 64 %).

               (135)

               Hoci sa objem dovozu z Indie počas posudzovaného obdobia zvýšil o viac ako 17 000 ton, objem dovozu z Ukrajiny klesol približne o 700 ton, objem dovozu zo Švajčiarska vzrástol približne o 700 ton a objem dovozu zo všetkých ostatných tretích krajín (vrátane Švajčiarska a Ukrajiny) približne o 1 700 ton.

               (136)

               Na základe uvedeného a vzhľadom na oveľa menší objem dovozu zo Švajčiarska a Ukrajiny v porovnaní s objemom dovozu z Indie nič nenaznačuje tomu, že by dovoz z týchto dvoch krajín spôsoboval výrobnému odvetviu Únie ujmu.

               (137)

               Dovoz z krajín iných ako India (vrátane Švajčiarska a Ukrajiny) má v priemere vyššie ceny ako dovoz z Indie a počas posudzovaného obdobia zaznamenal stratu podielu na trhu na úrovni 2 %.

         4.6.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

   4.6.1.   Všeobecné poznámky

               (138)

               V súlade s článkom 8 ods. 4 základného nariadenia Komisia preskúmala účinok subvencovaných dovozov na výrobné odvetvie Únie hodnotením všetkých ekonomických ukazovateľov, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.

               (139)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 12, výber vzorky sa použil na stanovenie možnej ujmy, ktoré utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (140)

               Komisia na účely stanovenia ujmy rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy.

               (141)

               Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele na základe údajov v žiadosti o revízne prešetrovanie, ktorú predložilo združenie Eurofer, a na základe overených vyplnených dotazníkov od výrobcov z Únie vybraných do vzorky. Údaje sa týkali všetkých výrobcov z Únie.

               (142)

               Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe overených údajov vo vyplnených dotazníkoch od výrobcov z Únie vybraných do vzorky.

               (143)

               V prípade oboch súborov údajov sa konštatovalo, že sú reprezentatívne, pokiaľ ide o hospodársku situáciu výrobného odvetvia Únie.

               (144)

               Makroekonomické ukazovatele sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, výška napadnuteľných subvencií a zotavenie sa z minulých subvencií.

               (145)

               Mikroekonomické ukazovatele sú: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.

         4.6.2.   Makroekonomické ukazovatele

   4.6.2.1.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

               (146)

               Celková výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                  Tabuľka 6

                  Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity výrobcov z Únie

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           ORP

                           Objem výroby (v MT)

                           285 000

                           269 000

                           314 000

                           325 000

                           326 000

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              94

                              110

                              114

                              114

                           Výrobná kapacita (MT)

                           475 000

                           470 000

                           491 000

                           494 000

                           493 500

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              99

                              103

                              104

                              104

                           Využitie kapacity (%)

                           60

                           57

                           64

                           66

                           66

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              95

                              107

                              110

                              110

                              Zdroj: Eurostat, Eurofer a vyplnené dotazníky.

               (147)

               Objem výroby výrobného odvetvia Únie vzrástol počas posudzovaného obdobia o 14 %. Z analýzy podľa jednotlivých rokov vyplýva, že najprv klesol v roku 2013 o 6 % a potom postupne vzrástol v roku 2014 o 16 percentuálnych bodov a v roku 2015 o ďalšie 4 percentuálne body a v období revízneho prešetrovania zostal na rovnakej úrovni.

               (148)

               Výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie vzrástla počas posudzovaného obdobia o 4 %.

               (149)

               V dôsledku zvýšenia objemu výroby sa využitie kapacity výrobného odvetvia Únie zvýšilo počas posudzovaného obdobia o 10 %.

         4.6.2.2.   Objem predaja a podiel na trhu

               (150)

               Objem predaja výrobného odvetvia Únie v Únii a podiel na trhu sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                  Tabuľka 7

                  Objem predaja a podiel výrobcov z Únie na trhu

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           ORP

                           Objem predaja v Únii (MT)

                           221 081

                           212 917

                           238 352

                           245 557

                           249 407

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              96

                              108

                              111

                              113

                           Podiel na trhu (%)

                           82

                           82

                           79

                           79

                           79

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              99

                              96

                              96

                              96

                              Zdroj: Eurostat, Eurofer a vyplnené dotazníky.

               (151)

               Objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie vzrástol počas posudzovaného obdobia približne o 13 % alebo o viac ako 28 000 ton, čo je pod úrovňou rastu trhu vo výške 16 %, ako sa uvádza v tabuľke 2.

               (152)

               Z analýzy podľa jednotlivých rokov vyplýva počiatočný pokles o 4 % v období medzi rokmi 2012 a 2013 a následné postupné zvýšenia o 12 percentuálnych bodov v roku 2014, 3 percentuálne body v roku 2015 a o ďalšie 2 percentuálne body v období revízneho prešetrovania.

               (153)

               Podiel na trhu výrobného odvetvia Únie klesol počas posudzovaného obdobia o 3 % z 82 % v roku 2012 a v roku 2013 na 79 % v období medzi rokom 2014 a obdobím revízneho prešetrovania.

         4.6.2.3.   Rast

               (154)

               Spotreba Únie vzrástla v posudzovanom období o 16 % alebo o viac ako 44 000 ton. Objem predaja výrobného odvetvia Únie sa zvýšil o 13 % alebo o viac ako 23 000 ton, čo sa napriek tomu premietlo do straty podielu výrobného odvetvia Únie na trhu na úrovni 4 percentuálnych bodov.

         4.6.2.4.   Zamestnanosť a produktivita

               (155)

               Zamestnanosť a produktivita výrobného odvetvia Únie sa v priebehu posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                  Tabuľka 8

                  Zamestnanosť a produktivita výrobcov z Únie

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           ORP

                           Počet zamestnancov

                           2 150

                           2 150

                           2 150

                           2 150

                           2 150

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              100

                              100

                           Produktivita (MT/zamestnanec)

                           133

                           125

                           146

                           151

                           152

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              94

                              110

                              114

                              114

                              Zdroj: Eurostat, Eurofer a vyplnené dotazníky.

               (156)

               Zamestnanosť výrobného odvetvia Únie zostala počas posudzovaného obdobia na rovnakej úrovni.

               (157)

               V dôsledku zvýšenia výroby o 14 % počas posudzovaného obdobia sa o 14 % zvýšila v rovnakom období aj produktivita. Z analýzy podľa jednotlivých rokov vyplýva počiatočný pokles o 6 % v období medzi rokmi 2012 a 2013 a následné postupné zvýšenie o 16 percentuálnych bodov v roku 2014 a o ďalšie 4 percentuálne body v roku 2015, pričom v období revízneho prešetrovania zostala úroveň rovnaká.

         4.6.2.5.   Rozsah subvenčného rozpätia a zotavenie sa z minulých subvencií

               (158)

               Komisia stanovila, že dovoz tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele z Indie naďalej vstupoval na trh Únie za subvencované ceny. Subvenčné rozpätie stanovené pre Indiu počas obdobia revízneho prešetrovania bolo značne vyššie ako minimálna úroveň opísaná v odôvodnení 100.

               (159)

               Zhodovalo sa to s poklesom indických dovozných cien počas posudzovaného obdobia o 14 %. V dôsledku toho výrobné odvetvie Únie nebolo schopné v plnej miere ťažiť z platných vyrovnávacích opatrení, keďže jeho podiel na trhu klesol o 4 % a jeho ziskovosť klesla takmer o 5 percentuálnych bodov.

         4.6.3.   Mikroekonomické ukazovatele

   4.6.3.1.   Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

               (160)

               Priemerné predajné ceny výrobcov z Únie vybraných do vzorky neprepojeným zákazníkom v Únii sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                  Tabuľka 9

                  Priemerné predajné ceny v Únii a jednotkové náklady

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           ORP

                           Priemerná jednotková predajná cena v Únii (EUR/MT)

                           3 190

                           2 832

                           2 804

                           2 680

                           2 482

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              89

                              88

                              84

                              78

                           Jednotkové výrobné náklady (EUR/MT)

                           3 012

                           2 772

                           2 681

                           2 561

                           2 459

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              92

                              89

                              85

                              82

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky.

               (161)

               Priemerná jednotková predajná cena výrobného odvetvia Únie neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období postupne znížila o 22 % a v období revízneho prešetrovania dosiahla 2 482 EUR za tonu. Výrobné odvetvie Únie muselo upraviť svoje ceny smerom nadol tak, aby odrážali celkový pokles predajných cien na trhu s tyčami a prútmi z nehrdzavejúcej ocele.

               (162)

               Priemerné výrobné náklady výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období znížili v menšej miere, a to o 18 %. Hlavný faktor, ktorý ovplyvnil pokles jednotkových výrobných nákladov, bol pokles cien surovín, ale aj zvýšená produktivita.

         4.6.3.2.   Náklady práce

               (163)

               Náklady práce výrobcov z Únie vybraných do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 10

                  Priemerné náklady práce na zamestnanca

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           ORP

                           Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR/zamestnanec)

                           51 304

                           52 672

                           54 130

                           54 393

                           52 462

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              103

                              106

                              107

                              103

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky.

               (164)

               Priemerné náklady práce na zamestnanca vo výrobnom odvetví Únie vzrástli počas posudzovaného obdobia o nepatrné 3 %.

         4.6.3.3.   Zásoby

               (165)

               Úroveň zásob výrobcov z Únie vybraných do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

                  Tabuľka 11

                  Zásoby

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           ORP

                           Konečné zásoby (MT)

                           6 857

                           9 336

                           8 493

                           6 331

                           5 778

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              136

                              124

                              92

                              84

                           Konečné zásoby ako percentuálny podiel výroby (%)

                           6

                           8

                           7

                           5

                           5

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              134

                              114

                              85

                              77

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky.

               (166)

               Úroveň konečných zásob výrobného odvetvia Únie sa znížila počas posudzovaného obdobia o 16 %. Počas obdobia revízneho prešetrovania predstavovala úroveň zásob približne 5 % ich výroby.

         4.6.3.4.   Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál

               (167)

               Komisia stanovila ziskovosť výrobného odvetvia Únie tak, že čistý zisk pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii vyjadrila ako percentuálny podiel obratu z tohto predaja.

               (168)

               Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie vybraných do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 12

                  Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           ORP

                           Ziskovosť predaja v EÚ neprepojeným zákazníkom (% obratu z predaja)

                           8,1

                           3,8

                           6,4

                           6,1

                           3,3

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              47

                              79

                              76

                              41

                           Peňažný tok (v mil. EUR)

                           28,4

                           9,6

                           26,8

                           28,4

                           16,5

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              34

                              94

                              100

                              58

                           Investície (v mil. EUR)

                           7,7

                           6,9

                           6,8

                           7,1

                           7,0

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              90

                              88

                              92

                              91

                           Návratnosť investícií (%)

                           44

                           20

                           34

                           38

                           23

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              46

                              78

                              86

                              53

                              Zdroj: Vyplnené dotazníky.

               (169)

               Ziskovosť výrobného odvetvia Únie sa postupne znížila z 8,1 % v roku 2012 na 3,3 % v období revízneho prešetrovania, čo predstavuje pokles o 59 %. Z analýzy podľa jednotlivých rokov vyplýva počiatočný dramatický pokles o 53 % v období medzi rokmi 2012 a 2013 a následné postupné zvýšenie o 32 percentuálnych bodov v roku 2014, ďalší mierny pokles o 3 percentuálne body v roku 2015 a ďalší dramatický pokles o 35 percentuálnych bodov v období revízneho prešetrovania.

               (170)

               Čistý peňažný tok je schopnosť výrobného odvetvia Únie samofinancovať svoje činnosti. Čistý peňažný tok sa počas posudzovaného obdobia znížil o 42 %. Z analýzy podľa jednotlivých rokov vyplýva nepravidelný vývoj tohto ukazovateľa. Počiatočný dramatický pokles o 66 % v období medzi rokmi 2012 a 2013 a následné postupné zvýšenie o 60 percentuálnych bodov v roku 2014, ďalší mierny nárast o 6 percentuálnych bodov v roku 2015, po ktorom nasledoval dramatický pokles o 42 percentuálnych bodov v období revízneho prešetrovania.

               (171)

               Výrazný pokles peňažného toku výrobného odvetvia Únie sa vysvetľuje hlavne výrazným poklesom ziskovosti, ako je opísané v odôvodnení 169.

               (172)

               Počas posudzovaného obdobia klesli ročné investície do podobného výrobku zo strany výrobného odvetia Únie o 9 %, a to zo 7,7 milióna EUR v roku 2012 na 7,0 milióna EUR v období revízneho prešetrovania.

               (173)

               Návratnosť investícií je zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií. Návratnosť investícií výrobného odvetvia Únie z výroby a predaja podobného výrobku klesla v posudzovanom období o 47 %.

         4.6.4.   Záver týkajúci sa situácie výrobného odvetvia Únie

               (174)

               Prešetrovaním sa ukázalo, že napriek platným opatreniam sa väčšina ukazovateľov ujmy vyvíjala negatívne a hospodárska a finančná situácia výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia zhoršila.

               (175)

               Výrobné odvetvie Únie znížilo svoj podiel na trhu o 4 % a nepretržite dosahovalo nižšie zisky, pričom klesal jeho peňažný tok, investície a návratnosť investícií.

               (176)

               Tento negatívny vývoj sa dial súbežne s výrazným nárastom spotreby Únie o 16 % v priebehu posudzovaného obdobia. Pri dovoze z Indie sa zároveň neustále zvyšoval jeho objem a podiel na trhu Únie.

               (177)

               Týmito subvencovanými dovozmi z Indie sa podhodnotili ceny výrobného odvetvia Únie o 12 % v období revízneho prešetrovania, čím sa vyvíjal tlak na ceny. Tlak na ceny v priebehu obdobia revízneho prešetrovania bol v skutočnosti vyšší ako pri pôvodnom prešetrovaní, kedy bolo cenové podhodnotenie menšie ako 2 %.

               (178)

               Výrobné odvetvie Únie bolo preto nútené znížiť svoje predajné ceny v snahe obmedziť stratu podielu na trhu. V dôsledku toho jeho zisk, hoci bol v období revízneho prešetrovania stále kladný (3,3 %), nedosiahol cieľový zisk 9,5 % stanovený v pôvodnom prešetrovaní.

               (179)

               Zároveň, ako sa uvádza v odôvodnení 133, bol dovoz tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele z krajín iných ako India cenovo vyšší ako dovoz z Indie a počas posudzovaného obdobia stratil podiel na trhu na úrovni 2 %.

               (180)

               Komisia preto dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie počas posudzovaného obdobia a počas obdobia revízneho prešetrovania naďalej trpelo ujmou.

         4.7.   Pravdepodobnosť pokračovania ujmy

               (181)

               Na stanovenie pravdepodobnosti pokračovania ujmy v prípade zrušenia opatrení proti Indii Komisia analyzovala výrobnú kapacitu a voľnú kapacitu v Indii, vývoz z Indie do iných krajín a atraktívnosť trhu Únie.

               (182)

               Ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 105, voľná kapacita Indie sa konzervatívne odhaduje na viac ako 156 000 ton v období revízneho prešetrovania, čo už predstavovalo 50 % spotreby Únie počas toho istého obdobia.

               (183)

               Komisia tiež konštatovala, že po znížení colnej sadzby spoločnosti Viraj na 0 % v roku 2013 v dôsledku preskúmania uvedeného v odôvodnení 3 tento výrobca výrazne zvýšil svoju prítomnosť na trhu Únie.

               (184)

               V skutočnosti v období medzi rokom 2013 a obdobím revízneho prešetrovania získala spoločnosť Viraj väčšinový podiel na dovoze z Indie do Únie. Dovoz spoločnosti Viraj sa počas tohto obdobia takmer strojnásobil, čím svoj podiel zvýšil o viac ako 60 %.

               (185)

               V tom istom období vzrástol objem dovozu z Indie o 64 % a jeho podiel na trhu Únie vzrástol o 40 %. Prevažná väčšina tohto nárastu bola spôsobená výrazne vyšším dovozom spoločnosti Viraj. To naznačuje zvýšenú atraktívnosť trhu Únie pre indických výrobcov. Počas toho istého obdobia sa podiel výrobného odvetvia Únie na trhu znížil o 3 percentuálne body a jeho ziskovosť o takmer 5 percentuálnych bodov, čo viedlo k zhoršeniu jeho situácie.

               (186)

               Cenová úroveň indického vývozu do ostatných krajín bola porovnateľná s cenovou úrovňou indického vývozu do Únie.

               (187)

               V dôsledku atraktívnosti trhu Únie opísanej v odôvodneniach 105, 182 a 183 bude v prípade zrušenia opatrení aspoň časť voľnej kapacity s najväčšou pravdepodobnosťou smerovať na trh Únie. Takisto, ako je opísané v odôvodnení 107, indickí výrobcovia sú vo veľkej miere orientovaní na vývoz.

               (188)

               Dovoz z Indie podhodnotil predajné ceny Únie o 12 %. Naznačuje to, aká by mohla byť pravdepodobná cenová úroveň dovozu z Indie v prípade zrušenia opatrení. Na základe toho je pravdepodobné, že cenový tlak na trhu Únie sa v prípade opatrení výrazne zvýši, čím sa ešte viac zhorší hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie.

               (189)

               Z toho vyplýva, že indickí vyvážajúci výrobcovia pri absencii opatrení pravdepodobne zvýšia svoju prítomnosť na trhu Únie, pokiaľ ide o objem aj podiel na trhu, za subvencované ceny, ktoré by výrazne podhodnotili predajné ceny výrobného odvetvia Únie.

               (190)

               Viedlo by to k zvýšenému cenovému tlaku na trhu Únie s negatívnym vplyvom na ziskovosť a finančnú situáciu výrobného odvetvia Únie, čím by sa ďalej zhoršovala hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie.

               (191)

               Komisia preto dospela k záveru, že v prípade zrušenia opatrení existuje veľká pravdepodobnosť pokračovania ujmy.

         5.   ZÁUJEM ÚNIE

               (192)

               Komisia v súlade s článkom 31 základného nariadenia preskúmala, či by zachovanie existujúcich vyrovnávacích opatrení proti Indii bolo v rozpore so záujmom Únie ako celku.

               (193)

               Komisia opiera stanovenie záujmu Únie o zhodnotenie všetkých rôznych záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a užívateľov. V súlade s článkom 31 ods. 2 základného nariadenia dostali všetky zainteresované strany možnosť vyjadriť svoje stanovisko.

               (194)

               Komisia na základe toho preskúmala, či napriek záverom týkajúcim sa pravdepodobnosti pokračovania subvencií a pokračovania ujmy existujú presvedčivé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že zachovanie existujúcich opatrení nie je v záujme Únie.

         5.1.   Záujem výrobného odvetvia Únie

               (195)

               Ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 153, opatrenia nezabránili strate podielu výrobného odvetvia Únie na trhu na úrovni 4 % počas posudzovaného obdobia.

               (196)

               Komisia zároveň v odôvodnení 188 tiež dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie by pravdepodobne zaznamenalo zhoršenie svojej situácie v prípade uplynutia platnosti vyrovnávacích opatrení proti Indii.

               (197)

               Komisia preto dospela k záveru, že pokračovanie opatrení proti Indii by bolo pre výrobné odvetvie Únie prospešné.

         5.2.   Záujem dovozcov

               (198)

               Komisia zaslala dotazníky dvom spolupracujúcim dovozcom. Ako sa uvádza v odôvodnení 23, ani jeden z nich neodpovedal, ani inak nespolupracoval pri tomto prešetrovaní. Žiadni iní dovozcovia sa neprihlásili.

               (199)

               Komisia preto dospela k záveru, že nič nenaznačuje tomu, že by zachovanie opatrení malo na dovozcov negatívny vplyv, ktorý by prevažoval nad pozitívnym vplyvom opatrení.

         5.3.   Záujem používateľov

               (200)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 20, po začatí revízneho prešetrovania sa neprihlásili ani inak nespolupracovali pri tomto prešetrovaní žiadni používatelia v Únii.

               (201)

               Tyče a prúty z nehrdzavejúcej ocele sa používajú v širokej škále využití vrátane automobilového priemyslu, domácich spotrebičov, lekárskych a laboratórnych prístrojov a pod.

               (202)

               Avšak, ako Komisia zistila pri pôvodnom prešetrovaní, používatelia sú len sprostredkovatelia, ktorí vyrábajú a dodávajú prvky pre uvedené využitia.

               (203)

               Ako takí sú títo používatelia v pozícii preniesť celé alebo takmer celé zvýšenie cien vyplývajúce z vyrovnávacieho cla na konečných používateľov, pričom v prípade konečných používateľov je vplyv takýchto opatrení zanedbateľný.

               (204)

               Tieto zistenia boli potvrdené v tomto preskúmaní, keďže prešetrovaním sa neodhalil žiaden náznak, ktorý by vyvrátil toto pôvodné zistenie na obdobie po zavedení platných opatrení.

               (205)

               Okrem toho, napriek tomu, že opatrenia sú v platnosti od roku 2011, používatelia v Únii naďalej získavali svoje dodávky okrem iného z Indie. Používatelia nepredložili žiadne informácie preukazujúce, že nastali ťažkosti pri hľadaní iných zdrojov dodávok, a v prešetrovaní sa takéto informácie tiež nezistili.

               (206)

               Na základe toho a v súlade so závermi vyplývajúcimi z pôvodného prešetrovania dospela Komisia k záveru, že pokračovanie opatrení nebude mať významný negatívny vplyv na používateľov.

         5.4.   Záver týkajúci sa záujmu Únie

               (207)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody vedúce k záveru, že nie je v záujme Únie predĺžiť platnosť existujúcich vyrovnávacích opatrení na dovoz tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii.

         6.   VYROVNÁVACIE OPATRENIA

               (208)

               Všetky zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, z ktorých vychádzal zámer zachovať platné vyrovnávacie opatrenia. Poskytla sa im aj lehota, v rámci ktorej mohli predložiť svoje pripomienky k tomuto zverejneniu a požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach. Vyjadrenia a pripomienky sa riadne zohľadnili.

               (209)

               Z uvedených odôvodnení vyplýva, že podľa článku 18 základného nariadenia by sa mali vyrovnávacie opatrenia uplatniteľné na dovoz tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii, uložené konečným nariadením, v znení zmien pozmeňujúceho nariadenia, zachovať.

               (210)

               Sadzby vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti špecifikované v tomto nariadení sú uplatniteľné iba na dovoz dotknutého výrobku vyrábaného týmito spoločnosťami, a teda konkrétne uvedenými právnickými osobami. Pri dovoze dotknutého výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa nie sú konkrétne uvedené v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s konkrétnymi uvedenými subjektmi, sa tieto sadzby nemôžu využívať a dovoz podlieha colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.

               (211)

               Každú žiadosť o uplatňovanie týchto individuálnych sadzieb vyrovnávacieho cla (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo predajných subjektov) je potrebné bezodkladne adresovať Komisii (7) spolu so všetkými náležitými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz, napríklad v súvislosti so zmenou názvu alebo zmenou výrobných a predajných subjektov. V prípade potreby sa potom nariadenie zodpovedajúcim spôsobom zmení prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, na ktoré sa vzťahujú individuálne colné sadzby.

               (212)

               Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 15 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 (8),

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   1.   Týmto sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele, po tvarovaní za studena alebo dokončení za studena už ďalej neupravených, iných ako tyče a prúty s kruhovým prierezom s priemerom 80 mm alebo väčším, v súčasnosti patriacich pod číselné znaky KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89 a s pôvodom v Indii.
   2.   Sadzba konečného vyrovnávacieho cla uplatniteľná na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrábaný ďalej uvedenými spoločnosťami takáto:

               Spoločnosť

               Clo (v %)

               Doplnkový kód TARIC

               Chandan Steel Ltd., Bombaj

               3,4

               B002

               Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj;
               Precision Metals, Bombaj;
               Hindustan Inox Ltd., Bombaj;
               Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj

               3,3

               B003

               Viraj Profiles Limited, Pálghar, Maháraštra a Bombaj, Maháraštra

               0

               B004

               Spoločnosti uvedené v prílohe

               4,0

               B005

               Všetky ostatné spoločnosti

               4,0

               B999

         3.   Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia o clách.
   Článok 2
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 27. júna 2017

            Za Komisiu

            predseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 55.

      (2)  Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 05/2011 z 19. apríla 2011, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitých tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii (Ú. v. EÚ L 108, 28.4.2011, s. 3).

      (3)  Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 721/2013 z 22. júla 2013, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 405/2011, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitých tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii (Ú. v. EÚ L 202, 27.7.2013, s. 2).

      (4)  Ú. v. EÚ C 248, 29.7.2015, s. 4.

      (5)  Nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93). Toto nariadenie bolo kodifikované základným nariadením.

      (6)  Ú. v. EÚ C 148, 27.4.2016, s. 8.

      (7)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre obchod, Riaditeľstvo H, 1049 Brusel, Belgicko.

      (8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21).

      PRÍLOHA

         Indickí spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky

         Doplnkový kód TARIC B005

                  Názov spoločnosti

                  Mesto

                  Ambica Steel Ltd.

                  Naí Dillí

                  Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd.

                  Navi-Bombaj

                  Chase Bright Steel Ltd.

                  Navi-Bombaj

                  D.H. Exports Pvt. Ltd.

                  Bombaj

                  Facor Steels Ltd.

                  Nagpur

                  Global Smelters Ltd.

                  Kanpur

                  Indian Steel Works Ltd.

                  Navi-Bombaj

                  Jyoti Steel Industries Ltd.

                  Bombaj

                  Laxcon Steels Ltd.

                  Ahmedabád

                  Meltroll Engineering Pvt. Ltd.

                  Bombaj

                  Mukand Ltd.

                  Thane

                  Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd.

                  Bombaj

                  Panchmahal Steel Ltd.

                  Kalol

                  Raajratna Metal Industries Ltd.

                  Ahmedabád

                  Rimjhim Ispat Ltd.

                  Kanpur

                  Sindia Steels Ltd.

                  Bombaj

                  SKM Steels Ltd.

                  Bombaj

                  Parekh Bright Bars Pvt. Ltd.

                  Thane

                  Shah Alloys Ltd.

                  Gandhinagar