title: Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 579/2010 z  29. júna 2010 , ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 367/2006, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii

text:
               2.7.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 168/1

         VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 579/2010
   z 29. júna 2010,
   ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 367/2006, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 19,
   so zreteľom na návrh predložený Európskou komisiou po porade s poradným výborom,
   keďže:
   A.   POSTUP

   I.   Predchádzajúce prešetrovanie a existujúce vyrovnávacie opatrenia

               (1)

               V decembri 1999 Rada nariadením (ES) č. 2597/1999 (2) uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu (ďalej len „príslušný výrobok“), ktorý v súčasnosti patrí pod kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90, s pôvodom v Indii. Prešetrovanie, ktoré viedlo k prijatiu uvedeného nariadenia, sa ďalej označuje ako „pôvodné prešetrovanie“. Opatrenia boli vo forme vyrovnávacieho cla ad valorem v rozsahu od 3,8 % do 19,1 % uloženého na dovoz od individuálne vymenovaných vývozcov so sadzbou zostatkového cla vo výške 19,1 % na dovoz od všetkých ostatných spoločností. Obdobie prešetrovania pôvodného prešetrovania trvalo od 1. októbra 1997 do 30. septembra 1998.

               (2)

               V marci 2006 Rada nariadením (ES) č. 367/2006 (3) po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 18 základného nariadenia ponechala konečné vyrovnávacie clo uložené nariadením (ES) č. 2597/1999 na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii. Obdobie revízneho prešetrovania trvalo od 1. októbra 2003 do 30. septembra 2004.

               (3)

               V auguste 2006 Rada nariadením (ES) č. 1288/2006 (4) po predbežnom preskúmaní týkajúcom sa subvencovania indického výrobcu PET filmov, spoločnosti Garware Polyester Limited (ďalej len „Garware“), upravila konečné vyrovnávacie clo uložené spoločnosti Garware nariadením (ES) č. 367/2006.

               (4)

               V septembri 2007 Rada nariadením (ES) č. 1124/2007 (5) po čiastočnom predbežnom preskúmaní týkajúcom sa subvencovania ďalšieho indického výrobcu PET filmov, spoločnosti Jindal Poly Films Limited (ďalej len „Jindal“), predtým známej ako Jindal Polyester Ltd, upravila konečné vyrovnávacie clo uložené spoločnosti Jindal nariadením (ES) č. 367/2006.

               (5)

               V januári 2009 Rada nariadením (ES) č. 15/2009 (6) po čiastočnom predbežnom preskúmaní, ktoré začala Komisia z vlastnej iniciatívy a ktoré sa týkalo subvencovania piatich indických výrobcov PET filmu, upravila konečné vyrovnávacie clo uložené týmto spoločnostiam nariadením (ES) č. 367/2006.

         II.   Existujúce antidumpingové opatrenia

               (6)

               Treba poznamenať, že spoločnosť Jindal Poly Films Limited podlieha antidumpingovému clu vo výške 0 % (7).

         III.   Začatie čiastočného predbežného preskúmania

               (7)

               Žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie predložila spoločnosť Jindal Poly Films Limited, vyvážajúci výrobca z Indie (ďalej len „žiadateľ“). Žiadosť je rozsahom obmedzená na preskúmanie subvencovania v súvislosti so žiadateľom. Žiadateľ predložil dôkazy prima facie o tom, že sa zmenili okolnosti v súvislosti so subvencovaním, na základe ktorých boli zavedené opatrenia, a že tieto zmeny majú trvalý charakter.

               (8)

               Po porade s poradným výborom Komisia rozhodla, že existujú dostatočné dôkazy na začatie čiastočného predbežného preskúmania, a prostredníctvom oznámenia z 9. septembra 2009 uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (8) (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) informovala o začatí čiastočného predbežného preskúmania v súlade s článkom 19 základného nariadenia, ktoré je obmedzené na úroveň subvencovania žiadateľa, s cieľom stanoviť, či by sa mali opatrenia týkajúce sa tohto žiadateľa odstrániť, alebo upraviť.

               (9)

               V závislosti od výsledkov preskúmania by sa v rámci čiastočného predbežného revízneho prešetrovania mala zvážiť aj potreba upraviť sadzbu cla, ktorá sa v súčasnosti uplatňuje v prípade dovozu príslušného výrobku od vyvážajúcich výrobcov z príslušnej krajiny, ktorí nie sú jednotlivo uvedení v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 367/2006, t. j. sadzbu cla, ktorá sa vzťahuje na „všetky ostatné spoločnosti“ v Indii.

         IV.   Obdobie prešetrovania

               (10)

               Prešetrovanie úrovne subvencovania sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2008 do 31. marca 2009 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“).

         V.   Strany, ktorých sa prešetrovanie týka

               (11)

               O začatí čiastočného predbežného revízneho prešetrovania Komisia oficiálne informovala žiadateľa, indickú vládu (ďalej len „IV“), spoločnosti Du Pont Tejin Films, Luxembursko, Mitsubishi Polyester Film, Nemecko, Toray Plastics Europe, Francúzsko, a Nurell, Taliansko, ktoré predstavujú prevažnú väčšinu výroby PET filmu v Únii (ďalej len „výrobné odvetvie Únie“). Zainteresované strany dostali príležitosť písomne sa vyjadriť a požadovať vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.

               (12)

               Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by na základe osobitných dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.

               (13)

               Písomné a ústne pripomienky, ktoré predložili zúčastnené strany, sa zvážili, a ak to bolo vhodné, tak sa aj zohľadnili.

               (14)

               Komisia poslala žiadateľovi dotazník s cieľom získať informácie potrebné na prešetrovanie. Dotazník navyše poslala aj IV.

               (15)

               Žiadateľ aj IV predložili vyplnené dotazníky.

               (16)

               Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie subvencovania. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch žiadateľa a v priestoroch IV v Dillí.

         VI.   Poskytovanie informácií a pripomienky k postupu

               (17)

               Indická vláda a ostatné zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa uvažovalo o návrhu úpravy colnej sadzby, ktorá sa vzťahuje na žiadateľa. Dostali primeraný čas na predloženie pripomienok. Všetky predložené vyjadrenia a pripomienky sa riadne zohľadnili, ako je uvedené nižšie.

         B.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK

               (18)

               Výrobok, na ktorý sa vzťahuje toto preskúmanie, je ten istý ako výrobok, na ktorý sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 367/2006, a síce polyetyléntereftalátový (PET) film, ktorý patrí pod kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90, s pôvodom v Indii.

         C.   SUBVENCOVANIE

   1.   Úvod

               (19)

               Na základe informácií, ktoré predložila indická vláda a ostatné zainteresované strany, a vyplnených dotazníkov Komisie boli prešetrené tieto systémy, ktoré údajne obsahujú poskytovanie subvencií:

                           a)

                           systém predbežných povolení (Advance Authorization Scheme) [predtým známy ako systém zálohovaných licencií (Advance Licence Scheme)];

                           b)

                           systém colných preukazov (Duty Entitlement Passbook Scheme);

                           c)

                           systém podpory vývozu investičného tovaru (Export Promotion Capital Goods Scheme);

                           d)

                           systém vývozných úverov (Export Credit Scheme).

               e)

               Systém stimulačných balíkov (Package Scheme of Incentives – PSI)

               (20)

               Uvedené systémy a) až c) sa zakladajú na zákone o zahraničnom obchode (rozvoj a regulácia) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Zákon o zahraničnom obchode umožňuje IV vydávať oznámenia súvisiace s politikou vývozu a dovozu. Tieto oznámenia sú zhrnuté v dokumentoch „politiky vývozu a dovozu“, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Jeden z dokumentov politiky vývozu a dovozu sa týka obdobia revízneho prešetrovania tohto prípadu, t. j. päťročný plán na obdobie od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009 (ďalej „politika EXIM 2004 – 2009“). Okrem toho indická vláda stanovuje aj postupy, ktorými sa riadi politika EXIM 2004 – 2009, v Príručke postupov – 1. septembra 2004 až 31. marca 2009, zväzok I (ďalej len „HOP I 2004 – 2009“). Príručka postupov sa tiež pravidelne aktualizuje.

               (21)

               Systém vývozných úverov uvedený v písmene d) sa zakladá na oddieloch 21 a 35A zákona o riadení bánk z roku 1949, ktorý povoľuje banke Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“) riadiť obchodné banky v oblasti vývozných úverov.

               (22)

               Systém uvedený v písmene e) riadia štátne orgány v Indii.

         2.   Systém predbežných povolení (ďalej len „AAS“)

   a)   Právny základ

               (23)

               Podrobný opis systému sa nachádza v odsekoch 4.1.1 až 4.1.14 politiky EXIM 2004 – 2009 a v kapitolách 4.1 až 4.30 príručky HOP I 2004 – 2009. Tento systém sa pri predchádzajúcom revíznom prešetrovaní volal systém predbežných licencií a viedol k uloženiu v súčasnosti platného konečného vyrovnávacieho cla nariadením (ES) č. 367/2006.

         b)   Oprávnenosť

               (24)

               AAS pozostáva zo šiestich podsystémov, ktorých podrobnejší opis sa uvádza v nižšie uvedenom odôvodnení 25. Tieto podsystémy sa okrem iného odlišujú v rozsahu oprávnenosti. Výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov majú nárok na AAS na fyzický vývoz a na AAS na každoročnú požiadavku. Výrobcovia-vývozcovia, ktorí zásobujú posledného vývozcu, sú oprávnení na AAS na dodávky medziproduktov. Hlavní dodávatelia, ktorí zabezpečujú dodávky pre kategórie „zamýšľaný vývoz“, ktoré sú uvedené v odseku 8.2 politiky EXIM 2004 – 2009, napríklad dodávatelia pre jednotku orientovanú na vývoz (ďalej len „EOU“), majú nárok na AAS na zamýšľaný vývoz. Napokon dodávatelia medziproduktov pre výrobcov-vývozcov majú nárok na zvýhodnenie „zamýšľaného vývozu“ na základe podsystémov „zálohovaný príkaz na uvoľnenie“ (ďalej len „ARO“) a „domáci dokumentárny akreditív“.

         c)   Praktická implementácia

               (25)

               Predbežné povolenia sa môžu vydať na:
               i)   fyzický vývoz: Toto je hlavný podsystém. Umožňuje voľný dovoz vstupných materiálov na výrobu konkrétneho výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontexte znamená, že výrobok určený na vývoz musí opustiť územie Indie. Príspevok na dovoz a vývozná povinnosť vrátane typu výrobku určeného na vývoz sa uvádzajú v licencii;
               ii)   každoročnú požiadavku: Toto povolenie nie je prepojené na konkrétny výrobok určený na vývoz, ale na širšiu skupinu výrobkov (napríklad chemické a príbuzné výrobky). Držiteľ licencie môže – do určitej hraničnej hodnoty stanovenej na základe jeho minulej výkonnosti vývozu – doviezť bez cla akýkoľvek vstupný materiál používaný pri výrobe ktorejkoľvek z položiek patriacich do takejto skupiny výrobkov. Môže sa rozhodnúť vyviezť ktorýkoľvek výsledný výrobok patriaci do skupiny výrobkov zhotovených z takéhoto materiálu oslobodeného od cla;
               iii)   dodávky medziproduktov: Tento podsystém zahŕňa prípady, keď dvaja výrobcovia plánujú vyrábať jeden výrobok určený na vývoz a rozdelia si výrobný proces. Výrobca-vývozca, ktorý vyrába medziprodukty, môže dovážať vstupné materiály bez cla a na tento účel môže získať AAS na dodávky medziproduktov. Posledný vývozca výrobu finalizuje a je povinný hotový výrobok vyviezť;
               iv)   zamýšľaný vývoz: Tento podsystém umožňuje hlavnému dodávateľovi doviezť od cla oslobodené vstupné materiály, ktoré sú potrebné pri výrobe tovaru, ktorý sa má predávať ako „zamýšľaný vývoz“ pre kategórie zákazníkov uvedené v odseku 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) politiky EXIM 2004 – 2009. Podľa indickej vlády sa zamýšľaný vývoz vzťahuje na tie transakcie, pri ktorých dodaný tovar neopustí krajinu. Niektoré kategórie dodávok sa považujú za zamýšľaný vývoz za predpokladu, že tovar je vyrobený v Indii, napr. dodávka tovaru pre EOU alebo spoločnosť, ktorá sa nachádza v osobitnej hospodárskej zóne (special economic zone, ďalej len „SEZ“);
               v)   ARO: Držiteľ AAS, ktorý má v úmysle získavať vstupné materiály z domácich zdrojov namiesto priameho dovozu, má možnosť získavať ich na základe potvrdenia ARO. V takých prípadoch sa predbežné povolenia hodnotia ako ARO a potvrdia sa domácemu dodávateľovi pri dodaní položiek, ktoré sa v nich uvádzajú. Potvrdenie ARO oprávňuje domáceho dodávateľa na zvýhodnenie na základe zamýšľaného vývozu, ako sa uvádza v odseku 8.3 politiky EXIM 2004 – 2009 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane). Mechanizmus ARO nahrádza dodávateľovi dane a clá namiesto toho, aby ich nahrádzal konečnému vývozcovi vo forme vrátenia/náhrady cla. Náhrada daní/ciel je k dispozícii tak pre domáce vstupné materiály, ako aj pre dovážané vstupné materiály;
               vi)   domáci dokumentárny akreditív (Back to back inland letter of credit): Aj tento podsystém zahŕňa domáce dodávky držiteľovi predbežného povolenia. Držiteľ predbežného povolenia môže požiadať banku o otvorenie domáceho akreditívu v prospech domáceho dodávateľa. Banka zruší platnosť povolenia pre priamy dovoz len pre tú hodnotu a objem položiek, ktoré sa budú čerpať z domácich zdrojov namiesto dovozu. Domáci dodávateľ bude mať nárok na zvýhodnenie zamýšľaného vývozu, ako sa uvádza v odseku 8.3 politiky EXIM 2004 – 2009 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane).

               (26)

               Žiadateľovi boli počas ORP poskytnuté úľavy v rámci AAS nadviazaného na príslušný výrobok. Žiadateľ využíval dva z podsystémov, t. j. i) AAS na fyzický vývoz a ii) AAS na zamýšľaný vývoz. Preto nie je potrebné určovať kompenzovateľnosť zvyšných nepoužitých podsystémov.

               (27)

               Držiteľ predbežného povolenia je na účely overenia indickými orgánmi zo zákona povinný viesť „skutočný a riadny stav spotreby a používania bezcolne dovezeného/na domácom trhu obstaraného tovaru“ v špecifickom formáte (kapitoly 4.26, 4.30 a dodatok 23 k príručke HOP I 2004 – 2009), t. j. register skutočnej spotreby. Tento register musí overiť externý autorizovaný účtovník/účtovník nákladov a prác, ktorý vydal potvrdenie, v ktorom sa uvádza, že predpísaný register a príslušné záznamy a informácie poskytnuté podľa dodatku 23 sú vo všetkých ohľadoch pravdivé a správne. Napriek tomu sa však uvedené ustanovenia vzťahujú len na predbežné povolenia vydané 13. mája 2005 alebo neskôr. Pri všetkých predbežných povoleniach alebo zálohovaných licenciách vydaných pred týmto dátumom sa od držiteľov vyžaduje, aby sa riadili predtým platnými ustanoveniami o overovaní, t. j. aby viedli pravdivý a riadny výkaz spotreby a využívania dovezeného tovaru v zmysle licencie v špecifikovanom formáte podľa dodatku 18 (kapitola 4.30 a dodatok 18 k príručke HOP I 2002 – 2007).

               (28)

               Pokiaľ ide o podsystémy používané počas ORP žiadateľom, t. j. fyzický vývoz a zamýšľaný vývoz, IV pevne stanovuje objem a hodnotu tak príspevku na dovoz, ako aj vývoznej povinnosti, a tieto sú zaznamenané v povolení. Okrem toho v čase dovozu a vývozu majú vládni úradníci zaznamenať príslušné transakcie v povolení. Objem povoleného dovozu v rámci AAS určuje indická vláda na základe štandardných noriem vstupu-výstupu (ďalej len „SION“). SION existujú pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku a sú uverejnené v HOP II 2004 – 2009. Najnovšie zmeny týkajúce sa SION, pokiaľ ide o PET film a PET čipy, medziprodukt, boli preskúmané v septembri 2005.

               (29)

               Dovezené vstupné materiály sú neprenosné a musia sa použiť na výrobu výsledného výrobku určeného na vývoz. Vývozná povinnosť sa musí splniť v predpísanom časovom rozvrhu po vydaní licencie (24 mesiacov s dvoma možnými predĺženiami, z ktorých každé môže byť 6 mesiacov).

               (30)

               Vyššie opísaný systém sa nezmenil od posledného čiastočného predbežného preskúmania týkajúceho sa subvencovania žiadateľa, ktoré bolo ukončené v januári 2009. Výhoda poskytnutá v rámci tohto systému sa však podstatne znížila, ako sa uvádza v nižšie uvedenom odôvodnení 39.

               (31)

               V súčasnom predbežnom revíznom prešetrovaní sa zistilo, že požiadavky na overenie stanovené indickými orgánmi sa nedodržiavali a zatiaľ sa ani nevyskúšali v praxi. Žiadateľ neviedol systém, na základe ktorého by bolo možné overiť, ktoré vstupy sa spotrebovali vo výrobe vývozného výrobku a v akom množstve, ako sa stanovuje v politike zahraničného obchodu (Foreign Trade Policy – FTP) na obdobie rokov 2004 až 2009 (dodatok 23) a v súlade s oddielom II bodom 4 prílohy II k základnému nariadeniu. Indická vláda register spotreby nikdy nekontrolovala.

               (32)

               Zmeny v správe FTP 2004 – 2009, ktoré nadobudli platnosť na jeseň 2005 (povinné zasielanie registra spotreby indickým úradom v rámci opravného postupu), sa zatiaľ v prípade žiadateľa neuplatnili. Preto sa skutočná implementácia tohto ustanovenia nemohla v tomto štádiu overiť.

         d)   Záver

               (33)

               Oslobodenie od dovozného cla je subvencia v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, to znamená finančný príspevok IV, ktorý znamenal výhodu pre prešetrovaných vývozcov.

               (34)

               Okrem toho AAS na fyzický vývoz a AAS na zamýšľaný vývoz sú jasne podmienené podľa zákona výkonnosťou vývozu, a preto sa považujú za špecifické a kompenzovateľné podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť dostať výhody vyplývajúce z týchto systémov.

               (35)

               Žiadny z dvoch podsystémov použitých v tomto prípade nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Podsystémy nezodpovedajú pravidlám stanoveným v prílohe I bode i), prílohe II (definícia a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (definícia a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. IV neuplatňovala účinne svoj starý či nový overovací systém ani postup na potvrdenie, či a v akých množstvách sa vstupné materiály spotrebovali pri výrobe vyvážaného výrobku (príloha II oddiel II bod 4 základného nariadenia a v prípade systémov náhradného vrátenia cla príloha III oddiel II bod 2 základného nariadenia). SION pre príslušný výrobok neboli dostatočne presné. Samotné SION nemožno považovať za overovací systém skutočnej spotreby, pretože koncepcia týchto noriem neumožňuje indickej vláde s dostatočnou presnosťou overiť, aké množstvo vstupných materiálov sa spotrebovalo pri výrobe na vývoz. Indická vláda okrem toho nevykonala žiadne ďalšie preskúmanie na základe skutočne použitých vstupných materiálov, i keď toto by za normálnych okolností pri neexistencii účinného overovacieho systému bolo potrebné (príloha II oddiel II ods. 5 a príloha III oddiel II ods. 3 základného nariadenia).

               (36)

               Tieto dva podsystémy sú teda kompenzovateľné.

         e)   Výpočet výšky subvencie

               (37)

               Pri neexistencii prípustných systémov vrátenia cla alebo systémov náhradného vrátenia cla je odpustenie celkových dovozných ciel, ktoré sú obvykle splatné pri dovoze vstupných materiálov, kompenzovateľným zvýhodnením. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že základné nariadenie nestanovuje len kompenzáciu „nadmerného“ odpočtu ciel. Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia a bodu i) prílohy I k základnému nariadeniu sa nadmerný odpočet ciel môže kompenzovať iba vtedy, ak sú splnené podmienky príloh II a III k základnému nariadeniu. Tieto podmienky však v danom prípade splnené neboli. Ak sa teda nepreukáže existencia vhodného monitorovacieho procesu, uvedená výnimka pre systémy vrátenia cla sa neuplatňuje, ale skôr sa uplatňuje bežné pravidlo na kompenzáciu výšky neuhradených ciel (ušlý príjem) ako akýkoľvek údajný nadmerný odpočet. Ako je ustanovené v oddiele II prílohy II a oddiele II prílohy III k základnému nariadeniu, nie je na prešetrovacom orgáne, aby vypočítal takýto nadmerný odpočet. Na druhej strane podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia prešetrovací orgán musí poskytnúť len postačujúce dôkazy na dokázanie nevhodnosti údajného overovacieho systému.

               (38)

               Výška subvencie pre žiadateľa, ktorý využíval AAS, sa vypočítala na základe ušlých dovozných ciel (základné clo a osobitné dodatočné clo) na materiál dovezený v rámci dvoch podsystémov počas ORP (čitateľ zlomku). V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa poplatky, ktoré nutne vznikli v súvislosti s poskytnutím subvencie, odpočítali od výšky subvencie v prípade uplatnenia oprávnených nárokov. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na obrat z vývozu počas ORP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a nebola poskytnutá podľa vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených ani prepravených množstiev.

               (39)

               Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom pre žiadateľa za ORP predstavuje 0,7 %.

         3.   Systém colných preukazov (ďalej len „DEPBS“)

   a)   Právny základ

               (40)

               Podrobný opis DEPBS sa nachádza v odseku 4.3 politiky EXIM 2004 – 2009 a v kapitole 4 príručky HOP I 2004 – 2009.

         b)   Oprávnenosť

               (41)

               Každý výrobca-vývozca alebo obchodník-vývozca má nárok využiť tento systém.

         c)   Praktická implementácia DEPBS

               (42)

               Oprávnený vývozca môže požiadať o úvery DEPBS, ktoré sa vypočítajú ako percento hodnoty výrobkov vyvezených v rámci tohto systému. Tieto sadzby DEPBS stanovili indické orgány pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku. Určujú sa na základe noriem SION, pričom sa zohľadňuje predpokladaný obsah dovážaných vstupných materiálov vo vyvážanom výrobku a clo na takýto predpokladaný dovoz vstupných materiálov bez ohľadu na to, či dovozné clo bolo, alebo nebolo v skutočnosti zaplatené.

               (43)

               Na to, aby spoločnosť mala nárok na získanie výhod v rámci tohto systému, musí vyvážať. V čase vývoznej transakcie musí vývozca poskytnúť orgánom v Indii vyhlásenie, v ktorom uvedie, že sa vývoz uskutočňuje v rámci DEPBS. Aby sa mohol tovar vyviezť, indické colné orgány vydajú počas odbavovacieho konania colné vyhlásenie o vývoze. Tento dokument uvádza okrem iného výšku úveru DEPBS, ktorý sa má pre túto vývoznú transakciu poskytnúť. V tom čase vývozca vie, aké zvýhodnenie získa. Len čo colné orgány vydajú colné vyhlásenie o vývoze, indická vláda nemá žiadnu právomoc rozhodovať o poskytnutí úveru DEPBS. Príslušná sadzba DEPBS na výpočet zvýhodnenia platí v čase vystavenia vyhlásenia o vývoze.

               (44)

               Úvery DEPBS sú voľne prevoditeľné a platné 12 mesiacov od dátumu vydania. Môžu sa použiť na uhradenie ciel pri následnom dovoze akéhokoľvek tovaru, ktorý možno doviezť bez obmedzenia, okrem investičného tovaru. Tovar dovezený za takéto úvery sa môže predávať na domácom trhu (a podlieha dani z predaja) alebo ho možno využiť inak.

               (45)

               Žiadosti o úvery DEPBS sa podávajú elektronicky a môžu zahŕňať neobmedzený počet vývozných transakcií. V skutočnosti sa neuplatňujú žiadne prísne termíny na požiadanie o úvery DEPBS. Elektronický systém, ktorý sa používa na správu DEPBS, automaticky nevylučuje vývozné transakcie mimo termínov na podanie žiadostí, ktoré sa uvádzajú v kapitole 4.47 príručky HOP I 2004 – 2009. Okrem toho sa v kapitole 9.3 príručky HOP I 2004 – 2009 jasne uvádza, že žiadosti prijaté po uplynutí termínov na podanie žiadostí sa môžu posúdiť kedykoľvek s uložením malého poplatku ako pokuty (t. j. 10 % z nároku).

               (46)

               Zistilo sa, že žiadateľ využíval tento systém počas ORP.

         d)   Závery týkajúce sa DEPBS

               (47)

               DEPBS poskytuje subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver DEPBS je finančnou pomocou indickej vlády, pretože sa úver napokon využije na kompenzáciu dovozných ciel, a tým zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by bolo v opačnom prípade splatné. Okrem toho úver DEPBS predstavuje pre vývozcu zvýhodnenie, pretože zvyšuje jeho likviditu.

               (48)

               Ďalej je DEPBS podmienený podľa zákona výkonnosťou vývozu, a preto sa považuje za špecifický a kompenzovateľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.

               (49)

               Tento systém sa nemôže považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňa prísne pravidlá ustanovené v bode i) prílohy I, v prílohe II (definícia a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (definícia a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Vývozca nemá žiadnu povinnosť skutočne spotrebovať vo výrobnom procese tovar, ktorý bol dovezený bez cla, a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupným materiálom. Okrem toho neexistuje systém ani postup, ktoré by potvrdzovali, ktoré vstupné materiály sa spotrebovali vo výrobnom procese vyvážaného výrobku alebo či k vyššej platbe dovozného cla došlo v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Napokon má vývozca nárok na zvýhodnenia v rámci DEPBS bez ohľadu na to, či nejaké vstupné materiály vôbec dováža. Na to, aby výrobca získal zvýhodnenie, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že by došlo k dovozu nejakých vstupných materiálov. Teda dokonca aj výrobcovia, ktorí si zabezpečujú všetky svoje vstupné materiály na miestnej úrovni a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú stále nárok na zvýhodnenia z DEPBS.

         e)   Výpočet výšky subvencie

               (50)

               V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia a metodikou výpočtu, ktorá sa v nariadení Rady (ES) č. 367/2006 používa pri tomto systéme, sa výška kompenzovateľných subvencií vypočítala s pomocou zvýhodnenia priznaného príjemcovi, o ktorom sa zistilo, že existovalo počas ORP. V tejto súvislosti sa usúdilo, že zvýhodnenie sa priznalo príjemcovi v čase, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V tomto momente sa IV musí zrieknuť colných poplatkov, čo predstavuje finančný príspevok v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Keď colné úrady vydajú colné vyhlásenie o vývoze, v ktorom sa okrem iného uvádza výška úveru DEPBS, ktorý sa má udeliť na danú vývoznú transakciu, indická vláda nemá žiadnu právomoc rozhodovať, či sa subvencia poskytne, alebo nie. Okrem toho spolupracujúci vyvážajúci výrobca zaúčtovával úvery DEPBS v účtovných knihách na základe časového rozlíšenia ako príjem.

               (51)

               V prípade, že došlo k opodstatneným žiadostiam, poplatky, ktoré vznikli pri získavaní subvencie, sa odrátali od takto zriadených úverov, aby sa k sume subvencie dospelo ako k čitateľovi zlomku podľa článku 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na obrat z vývozu príslušného výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a nebola poskytnutá podľa vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených ani prepravených množstiev.

               (52)

               Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom pre žiadateľa za ORP predstavuje 5,1 %.

         4.   Systém podpory vývozu investičného tovaru (ďalej len „EPCGS“)

   a)   Právny základ

               (53)

               Podrobný opis EPCGS sa nachádza v odseku 5 politiky EXIM 2004 – 2009 a v kapitole 5 príručky HOP I 2004 – 2009.

         b)   Oprávnenosť

               (54)

               Výrobcovia-vývozcovia, obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov a poskytovatelia služieb majú právo využívať tento systém.

         c)   Praktická implementácia

               (55)

               Za podmienok vývoznej povinnosti môže spoločnosť doviezť investičný tovar [nový a od apríla 2003 aj použitý (z druhej ruky) investičný tovar až 10 rokov starý] so zníženou sadzbou cla. Na tento účel IV vydáva na základe žiadosti a uhradeného poplatku licenciu EPCGS. Od apríla 2000 systém umožňuje zníženú sadzbu dovozného cla vo výške 5 %, ktorá sa uplatňuje na všetok investičný tovar dovezený v rámci tohto systému. Až do 31. marca 2000 sa uplatňovala efektívna sadzba cla vo výške 11 % (vrátane 10 % prirážky) a v prípade dovozu vysokej hodnoty nulová sadzba cla. Aby sa splnila vývozná povinnosť, musí sa dovezený investičný tovar použiť na výrobu určitého množstva tovaru určeného na vývoz počas určitého obdobia.

               (56)

               Držiteľ licencie EPCGS môže získať investičný tovar aj z domácich zdrojov. V takom prípade domáci výrobca investičného tovaru môže využiť výhodu bezcolného dovozu zložiek potrebných na výrobu tohto investičného tovaru. Prípadne sa môže domáci výrobca uchádzať o zvýhodnenie zamýšľaného vývozu v súvislosti s dodávkou investičného tovaru držiteľovi licencie EPCGS.

               (57)

               Zistilo sa, že žiadateľ využíval tento systém počas ORP.

         d)   Záver týkajúci sa systému EPCGS

               (58)

               Zo systému EPCGS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie cla predstavuje finančný príspevok indickej vlády, keďže táto úľava znižuje jej príjem z cla, ktoré by v opačnom prípade bolo splatné. Okrem toho zníženie cla predstavuje pre vývozcu zvýhodnenie, pretože clá ušetrené pri dovoze zvyšujú jeho likviditu.

               (59)

               Ďalej je EPCGS podmienený podľa zákona výkonnosťou vývozu, keďže takéto licencie nemožno získať bez záväzku uskutočniť vývoz. Preto sa považuje za špecifický a kompenzovateľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.

               (60)

               Tento systém sa nedá považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Investičný tovar nie je zahrnutý do takých prípustných systémov, ako stanovuje bod i) prílohy I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebúva pri výrobe vyvážaných výrobkov.

         e)   Výpočet výšky subvencie

               (61)

               Výška subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe neuhradeného cla na dovezený investičný tovar počas celého obdobia, ktoré zodpovedá obvyklej lehote odpisovania takéhoto investičného tovaru v príslušnom výrobnom odvetví. V súlade so zavedeným postupom sa takto vypočítaná suma, ktorá zodpovedá ORP, upraví pripočítaním úroku za toto obdobie s cieľom získať celkovú hodnotu zvýhodnenia v čase. Na tento účel sa považovala za primeranú komerčná úroková sadzba platná v Indii počas ORP. V prípade opodstatnených žiadostí sa poplatky, ktoré vznikli pri získaní subvencie, odrátali v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia.

               (62)

               Žiadateľ tvrdil, že investičný tovar dovezený bez cla v rámci systému EPCGS na jeho použitie v jednotke umiestnenej v Khanvele sa už nepoužíva, a výhoda súvisiaca s takýmto tovarom by teda nemala byť zahrnutá v čitateli zlomku. V odpovedi na toto tvrdenie sa uvádza, že žiadateľ už získal výhodu týkajúcu sa tohto investičného tovaru. Navyše, keďže neexistuje dôkaz o tom, že žiadateľ už takýto majetok nevlastní alebo ho nebude opäť používať, tento nárok sa musí zamietnuť.

               (63)

               V súlade s článkom 7 ods. 2 a 3 základného nariadenia sa táto suma subvencií rozložila na obrat vývozu príslušného výrobku počas ORP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a neposkytla sa podľa vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených ani dopravených množstiev.

               (64)

               Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom pre žiadateľa za ORP predstavuje 2,3 %.

         5.   Systém vývozných úverov (ďalej len „ECS“)

   a)   Právny základ

               (65)

               Podrobné údaje o systéme sú stanovené v hlavnom obežníku Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (vývozný úver v rupiách/cudzej mene) a hlavnom obežníku Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (vývozný úver v rupiách/cudzej mene) banky Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“), ktorý je určený všetkým komerčným bankám v Indii.

         b)   Oprávnenosť

               (66)

               Vyrábajúci vývozcovia a obchodníci-vývozcovia majú nárok na tento systém.

         c)   Praktická implementácia

               (67)

               V rámci tohto systému RBI povinne stanovuje maximálny strop úrokových sadzieb uplatniteľný na vývozné úvery tak v indických rupiách, ako aj v cudzej mene, ktoré môžu komerčné banky účtovať vývozcovi. ECS pozostáva z dvoch podsystémov: zo systému vývozných úverov pred odoslaním („úver na zabalenie“), ktorý pokrýva úvery poskytnuté vývozcovi na financovanie nákupu, spracovania, výroby, zabalenia a/alebo odoslania tovaru pred vývozom, a zo systému vývozných úverov po odoslaní, v rámci ktorého sa poskytujú pôžičky na pracovný kapitál na účely financovania vývozných pohľadávok. RBI tiež nariaďuje bankám, aby poskytli určitú výšku svojho čistého bankového úveru na financovanie vývozu.

               (68)

               V dôsledku hlavných obežníkov RBI môžu vývozcovia získať vývozné úvery s preferenčnými úrokovými sadzbami v porovnaní s úrokovými sadzbami pre bežné komerčné úvery („hotovostné úvery“), ktoré sa stanovujú výlučne podľa trhových podmienok. Rozdiel v sadzbách by sa mohol znížiť pre spoločnosti s dobrým úverovým ratingom. V skutočnosti by spoločnosti, ktoré majú vysoký rating, mohli získať vývozné úvery a hotovostné úvery za rovnakých podmienok.

               (69)

               Zistilo sa, že žiadateľ využíval tento systém počas ORP.

         d)   Záver týkajúci sa systému ECS

               (70)

               Preferenčné úrokové sadzby úveru ECS stanovené v hlavnom obežníku RBI uvedenom v odôvodnení 65 môžu znížiť náklady na úroky vývozcu v porovnaní s nákladmi na úvery stanovené výlučne v trhových podmienkach a v tomto prípade zvýhodniť takéhoto vývozcu v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Financovanie vývozu ako také nie je bezpečnejšie ako domáce financovanie. V skutočnosti sa zvyčajne vníma ako rizikovejšie a miera bezpečnosti vyžadovaná pre určitý úver bez ohľadu na predmet financovania je výlučne obchodným rozhodnutím danej komerčnej banky. Rozdiely v sadzbách, pokiaľ ide o rôzne banky, sú výsledkom metodiky RBI na stanovenie maximálnych úrokových mier na úvery pre každú komerčnú banku jednotlivo.

               (71)

               Napriek skutočnosti, že preferenčné úvery v rámci ECS poskytujú komerčné banky, toto zvýhodnenie je finančným príspevkom vlády v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) nariadenia. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že ani podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia, ani podľa Dohody Svetovej obchodnej organizácie (WTO) o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach sa nevyžadujú ďalšie verejné výdavky, napríklad refundácia komerčných bánk indickou vládou, na preukázanie subvencie, ale stačí len nariadenie vlády na vykonávanie funkcií uvedených v článku 3 ods. 1 písm. a) bodoch i), ii) alebo iii) základného nariadenia. RBI je orgán verejnej správy, a preto patrí do vymedzenia pojmu „vláda“, ako sa uvádza v článku 2 písm. b) základného nariadenia. Je stopercentným vlastníctvom vlády, sleduje ciele štátnej politiky, napr. menovej politiky, a členov jej vedenia vymenúva indická vláda. RBI riadi súkromné orgány v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) druhej zarážky základného nariadenia, keďže komerčné banky sú viazané podmienkami, ktoré im okrem iného ukladá, pokiaľ ide o maximálne stropy úrokových sadzieb na vývozné úvery povinne predpísané v hlavných obežníkoch RBI a ustanoveniach RBI o tom, že komerčné banky musia poskytovať určitú sumu zo svojich čistých bankových úverov na financovanie vývozu. Toto nariadenie ukladá komerčným bankám povinnosť vykonávať funkcie uvedené v článku 3 ods. 1 písm. a) bode i) základného nariadenia, v tomto prípade poskytovať pôžičky vo forme preferenčného financovania vývozu. Takýto priamy prevod finančných prostriedkov vo forme pôžičiek za určitých podmienok by za normálnych okolností plnila vláda a prax sa v žiadnom smere nelíši od bežnej praxe vlád v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia. Táto subvencia sa považuje za špecifickú a kompenzovateľnú, pretože preferenčné úrokové sadzby sú k dispozícii len v súvislosti s financovaním vývozných transakcií, a teda sú podmienené výkonnosťou vývozu podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.

         e)   Výpočet výšky subvencie

               (72)

               Výška subvencie sa vypočítala na základe rozdielu medzi úrokmi zaplatenými za vývozné úvery počas ORP a sumou, ktorá by bola splatná za bežné komerčné úvery využívané žiadateľom. Táto výška subvencie (čitateľ zlomku) sa rozložila na obrat z vývozu počas ORP ako príslušný menovateľ v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia, pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a neposkytla sa podľa vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených ani prepravených množstiev.

               (73)

               Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom pre žiadateľa za ORP predstavuje 0,2 %.

         6.   Systém stimulačných balíkov (PSI)

   a)   Právny základ

               (74)

               Počas predchádzajúcich prešetrovaní týkajúcich sa PET filmu vrátane revízneho prešetrovania, ktoré viedlo k uloženiu v súčasnosti platného konečného vyrovnávacieho cla nariadením (ES) č. 367/2006, sa prešetrilo niekoľko indických štátnych systémov, v rámci ktorých sa miestnym spoločnostiam poskytli stimuly. Štátne systémy spadajú pod položku Systém stimulačných balíkov (ďalej len „PSI“), keďže zahŕňajú viacero druhov stimulačných opatrní. Prešetrovaním sa zistilo, že oprávnenosť spoločnosti na výhody v rámci systému sa stanovuje v „osvedčení o oprávnenosti“.

               (75)

               Systém stimulačných balíkov (ďalej len „PSI“) vlády štátu Maháraštra (ďalej len „GOM“) bol upravený niekoľkokrát od jeho zavedenia. Žiadateľ naďalej využíva výhody v rámci systému PSI „z roku 1993“, a nie v rámci novších systémov. Z tohto dôvodu bol v súvislosti s týmto prípadom preskúmaný iba PSI z roku 1993.

               (76)

               Systém odpustenia dane z predaja priznávaný vládou Západného Bengálska poskytuje odpustenie centrálnej dane z predaja. Preskúmanie odhalilo, že žiadateľ využíval oslobodenie od obchodnej dane (centrálnej dane z predaja) v rámci PSI vlády Západného Bengálska v súvislosti so svojimi nákupmi. Týmto ustanovením o dani sa spoločnosť oslobodzuje od dane z predaja (miestnej dane z predaja aj centrálnej dane z predaja) pri predaji na domácom trhu.

         b)   Oprávnenosť

               (77)

               Na získanie oprávnenosti musia spoločnosti na základe všeobecného pravidla investovať v menej rozvinutých oblastiach štátu, a to vytvorením nového výrobného podniku alebo realizáciou veľkej kapitálovej investície na rozšírenie alebo diverzifikáciu existujúceho výrobného podniku. Hlavným kritériom stanovenia výšky stimulov je klasifikácia oblasti, v ktorej sa podnik nachádza alebo bude nachádzať, a veľkosť investície.

         c)   Praktická implementácia

               (78)

               Podľa systémov oslobodenia od dane z predaja sa od určitých jednotiek nežiada, aby pri svojich predajných transakciách vyberali akúkoľvek daň z predaja. Podobne boli označené jednotky oslobodené od platenia dane z predaja pri nákupoch tovaru od dodávateľov oprávnených pre tento systém. Zatiaľ čo oslobodenie v súvislosti s predajnou transakciou nepredstavuje pre označené predajné jednotky žiadnu výhodu, oslobodenie v súvislosti s nákupnými transakciami však pre označené nakupujúce jednotky výhodu znamená.

               (79)

               Oslobodenie od dane z predaja pri nákupoch v rámci štátu Maháraštra (ktoré sa v minulosti uplatňovalo v rámci systému stimulov oslobodenia od dane z predaja v štáte Maháraštra) už v súčasnosti nie je dostupné. V apríli 2005 sa právne predpisy o dani z predaja pre vnútroštátny predaj v štáte Maháraštra nahradili systémom dane z pridanej hodnoty (DPH). S účinnosťou od apríla 2005 žiadateľ ako neoslobodená jednotka musí pri nákupe materiálov platiť DPH.

         d)   Záver

               (80)

               Pokiaľ ide o PSI GOM z roku 1993, žiadateľ nadobudol len práva na odpustenie dane z predaja na predaj hotových výrobkov počas obdobia revízneho prešetrovania, o ktorých sa v minulosti zistilo, že nezvýhodňujú príjemcu [odôvodnenie 114 nariadenia (ES) č. 367/2006]. Z tohto dôvodu sa v rámci PSI GOM z roku 1993 nezistila žiadna kompenzovateľná výhoda.

               (81)

               Pokiaľ však ide o suroviny, ktoré žiadateľ nakupuje bez platby centrálnej dane z predaja od spoločností, ktoré sa nenachádzajú v štáte Maháraštra, PSI poskytuje subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Oslobodenie od daní z predaja pri nákupoch predstavuje finančný príspevok, pretože touto úľavou sa znižuje vládny príjem, ktorý by bol v opačnom prípade splatný. Okrem toho toto oslobodenie zvýhodňuje spoločnosti, lebo zlepšuje ich likviditu.

               (82)

               PSI je dostupný iba spoločnostiam, ktoré investovali v určitých určených geografických oblastiach v rámci súdnej právomoci štátu v Indii. Nie je k dispozícii spoločnostiam, ktoré sa nachádzajú mimo týchto oblastí. Výška prínosu je rôzna podľa príslušnej oblasti. Systém je špecifický v súlade s článkom 4 ods. 2 prvým pododsekom písm. a) a článkom 4 ods. 3 základného nariadenia, a preto je kompenzovateľný.

         e)   Výpočet výšky subvencie

               (83)

               Pokiaľ ide o oslobodenie od dane z predaja, výška subvencie sa vypočítala na základe obvykle splatnej výšky dane z predaja počas ORP, ktorá však zostala nezaplatená.

               (84)

               Podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (čitateľ zlomku) rozložila na celkový obrat spoločnosti z vývozu a predaja na domácom trhu počas obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, keďže subvencia nie je podmienená vývozom a neposkytla sa s ohľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo prepravené množstvá.

               (85)

               Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom pre žiadateľa za ORP predstavuje 0,1 %.

         7.   Výška kompenzovateľných subvencií

               (86)

               Treba pripomenúť, že v nariadení (ES) č. 1124/2007, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 367/2006, sa stanovila výška kompenzovateľných subvencií pre žiadateľa, vyjadrená ad valorem, na 17,1 %.

               (87)

               V rámci súčasného čiastočného predbežného preskúmania sa zistilo, že výška kompenzovateľných subvencií pre žiadateľa, vyjadrená ad valorem, predstavovala 8,4 %, ako sa uvádza ďalej:

                           SYSTÉM→

                           AAS (9)

                           DEPBS (9)

                           EPCGS (9)

                           ECS (9)

                           PSI

                           Spolu

                           SPOLOČNOSŤ ↓

                           %

                           %

                           %

                           %

                           %

                           %

                           Jindal Poly Films Limited

                           0,7

                           5,1

                           2,3

                           0,2

                           0,1

                           8,4

               (88)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že úroveň subvencovania v súvislosti s príslušným vyvážajúcim výrobcom sa znížila.

         8.   Vyrovnávacie opatrenia

               (89)

               Zároveň sa preskúmalo, či zmenené okolnosti týkajúce sa skúmaných systémov možno považovať za zmeny trvalého charakteru. V tejto súvislosti viacero prvkov naznačuje, že zmeny majú trvalý charakter.

               (90)

               Po prvé je potrebné poznamenať, že zistenia uvedené v tomto čiastočnom predbežnom preskúmaní sú v súlade s výškami subvencií stanovenými pre piatich indických výrobcov PET filmu v čiastočnom predbežnom preskúmaní uverejnenom v januári 2009, keď sa zistila výška kompenzovateľných subvencií, vyjadrená ad valorem, v rozsahu od 5,4 % do 8,6 %. Toto je znak určitej stálosti úrovne subvencovania v Indii v prípade tohto výrobku.

               (91)

               Po druhé, kým pri predchádzajúcom prešetrovaní bolo hlavné zvýhodnenie udelené v rámci AAS, výhoda v rámci tohto systému sa počas ORP významne znížila a získali sa dôkazy, že tento pokles pokračoval aj po ORP.

               (92)

               Na základe vyššie uvedených skutočností sa zdá, že existujú náznaky, že žiadateľ bude v budúcnosti ďalej dostávať subvencie vo výške, ktorá je nižšia, ako bola výška stanovená pri predchádzajúcom predbežnom revíznom prešetrovaní.

               (93)

               Keďže sa preukázalo, že subvencovanie žiadateľa je omnoho nižšie ako predtým a že žiadateľ bude pravdepodobne naďalej dostávať nižšie subvencie, ako boli stanovené v predchádzajúcom čiastočnom revíznom prešetrovaní, úroveň opatrení by sa mala zmeniť takým spôsobom, aby zodpovedala novým zisteniam.

               (94)

               Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti, by sa upravená sadzba vyrovnávacieho cla mala stanoviť na úrovni novej sadzby subvencovania zistenej počas súčasného čiastočného predbežného preskúmania, pretože rozpätie ujmy vypočítané v rámci pôvodného protisubvenčného prešetrovania zostáva vyššie.

               (95)

               V súlade s článkom 24 ods. 1 druhým pododsekom základného nariadenia a článkom 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (10) žiadny výrobok nepodlieha antidumpingovým ani vyrovnávacím clám na účely vyriešenia jednej a tej istej situácie, ktorá vzniká následkom dumpingu alebo vývozného subvencovania. Ako sa však uvádza vo vyššie uvedenom odôvodnení 6, keďže žiadateľ podlieha antidumpingovému clu na príslušný výrobok vo výške 0 %, tieto ustanovenia sa v tomto prípade neuplatňujú.

               (96)

               Vzhľadom na sadzbu cla, ktorá sa v súčasnosti uplatňuje na dovoz príslušného výrobku od vyvážajúcich výrobcov, ktorí sa neuvádzajú jednotlivo v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 367/2006, t. j. clo, ktoré sa vzťahuje na „všetky ostatné spoločnosti“ v Indii, je potrebné poznamenať, že súčasné spôsoby uplatňovania prešetrovaných systémov a ich kompenzovateľnosť sa v porovnaní s predchádzajúcim prešetrovaním nezmenili. Preto nie je potrebné opätovne vypočítať výšku subvencovania ani colné sadzby pre tieto spoločnosti. Vzhľadom na túto skutočnosť zostávajú colné sadzby uplatniteľné na všetky ostatné spoločnosti s výnimkou žiadateľa nezmenené,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   Článok 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 367/2006 sa nahrádza takto:

      „2.   Sadzba konečného vyrovnávacieho cla uplatniteľná na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením výrobkov vyrábaných uvedenými spoločnosťami je takáto:

                  Spoločnosť

                  Konečné clo (%)

                  Doplnkový kód TARIC

                  Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India

                  7,2

                  A026

                  Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India

                  5,4

                  A028

                  Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India

                  8,4

                  A030

                  MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India

                  8,7

                  A031

                  Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India

                  8,6

                  A032

                  SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122003, Haryana, India

                  5,4

                  A753

                  Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India

                  6,4

                  A027

                  Všetky ostatné spoločnosti

                  19,1

                  A999“

   Článok 2
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Luxemburgu 29. júna 2010

            Za Radu

            predsedníčka

         E. ESPINOSA

      (1)  Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93.

      (2)  Ú. v. ES L 316, 10.12.1999, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ L 68, 8.3.2006, s. 15.

      (4)  Ú. v. EÚ L 236, 31.8.2006, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ L 255, 29.9.2007, s. 1.

      (6)  Ú. v. EÚ L 6, 10.1.2009, s. 1.

      (7)  Ú. v. EÚ L 288, 6.11.2007, s. 1.

      (8)  Ú. v. EÚ C 215, 9.9.2009, s. 17.

      (9)  Subvencie označené hviezdičkou sú vývozné subvencie.

      (10)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.


title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 711/2012 z  3. augusta 2012 , ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 185/2010 o ustanovení podrobných opatrení na vykonávanie spoločných základných noriem bezpečnostnej ochrany civilného letectva v súvislosti s metódami používanými na detekčnú kontrolu osôb iných, ako sú cestujúci, a predmetov, ktoré majú pri sebe  Text s významom pre EHP

text:
               4.8.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 209/1

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 711/2012
   z 3. augusta 2012,
   ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 185/2010 o ustanovení podrobných opatrení na vykonávanie spoločných základných noriem bezpečnostnej ochrany civilného letectva v súvislosti s metódami používanými na detekčnú kontrolu osôb iných, ako sú cestujúci, a predmetov, ktoré majú pri sebe
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008 z 11. marca 2008 o spoločných pravidlách v oblasti bezpečnostnej ochrany civilného letectva a o zrušení nariadenia (ES) č. 2320/2002 (1), najmä na jeho článok 4 ods. 3,
   keďže:

               (1)

               V nariadení Komisie (ES) č. 272/2009 z 2. apríla 2009, ktorým sa dopĺňajú spoločné základné normy bezpečnostnej ochrany civilného letectva stanovené v prílohe k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008 (2), sa ustanovuje, že vykonávacie predpisy, ktoré sa majú prijať v súlade s článkom 4 ods. 3 nariadenia (ES) č. 300/2008, môžu pri detekčnej kontrole iných osôb, ako sú cestujúci, a predmetov, ktoré majú pri sebe, umožniť používanie zariadenia na stopovú detekciu výbušnín (ETD) a psov na detekciu výbušnín.

               (2)

               Je potrebné prijať podrobné ustanovenia o zavedení zariadení na stopovú detekciu výbušnín (ETD) a psov na detekciu výbušnín pri detekčných kontrolách iných osôb, ako sú cestujúci, a predmetov, ktoré majú pri sebe.

               (3)

               Používanie zariadení na stopovú detekciu výbušnín (ETD) a psov na detekciu výbušnín na účely detekčnej kontroly iných osôb, ako sú cestujúci, a predmetov, ktoré majú pri sebe, by malo zohľadňovať osobitné okolnosti detekčnej kontroly zamestnancov a môže napomáhať a zvýšiť účinnosť procesu detekčnej kontroly.

               (4)

               Ustanovenia týkajúce sa rámového detektora kovov (WTMD), ktoré sú ustanovené v nariadení Komisie (EÚ) č. 185/2010 zo 4. marca 2010 o ustanovení podrobných opatrení na vykonávanie spoločných základných noriem ochrany civilného letectva (3), by sa mali revidovať v súlade s vývojom ohrozenia civilného letectva a rizikami, ktoré predstavujú rôzne kategórie osôb.

               (5)

               Nariadenie (EÚ) č. 185/2010 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

               (6)

               Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre bezpečnostnú ochranu civilného letectva,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   Príloha k nariadeniu (EÚ) č. 185/2010 sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.
   Článok 2
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 3. augusta 2012

            Za Komisiu

            predseda

         José Manuel BARROSO

      (1)  Ú. v. EÚ L 97, 9.4.2008, s. 72.

      (2)  Ú. v. EÚ L 91, 3.4.2009, s. 7.

      (3)  Ú. v. EÚ L 55, 5.3.2010, s. 1.

      PRÍLOHA
      Príloha k nariadeniu (EÚ) č. 185/2010 sa mení a dopĺňa takto:

                  1.

                  Bod 1.3.1 sa nahrádza takto:
                  „1.3.1.   Detekčná kontrola iných osôb, ako sú cestujúci, a predmetov, ktoré majú pri sebe

                              1.3.1.1.

                              Detekčná kontrola iných osôb, ako sú cestujúci, sa vykonáva jedným z týchto spôsobov:

                                          a)

                                          ručná prehliadka;

                                          b)

                                          rámové detektory kovov (WTMD);

                                          c)

                                          psy na detekciu výbušnín;

                                          d)

                                          zariadenia na stopovú detekciu výbušnín (explosive trace detection – ETD);

                                          e)

                                          bezpečnostné skenery, ktoré nevyužívajú ionizujúce žiarenie.

                              1.3.1.2.

                              Pokiaľ ide o detekčnú kontrolu iných osôb, ako sú cestujúci, uplatňujú sa body 4.1.1.3 až 4.1.1.6 a bod 4.1.1.10.

                              1.3.1.3.

                              Psy na detekciu výbušnín a zariadenia na stopovú detekciu výbušnín (ETD) sa môžu používať iba ako doplnkový spôsob detekčnej kontroly alebo v rámci nepredvídateľného striedania s ručnými prehliadkami, rámovými detektormi kovov alebo bezpečnostnými skenermi.

                              1.3.1.4.

                              Detekčná kontrola predmetov, ktoré majú pri sebe iné osoby, ako sú cestujúci, sa vykonáva jedným z týchto spôsobov:

                                          a)

                                          ručná prehliadka;

                                          b)

                                          röntgenové zariadenie;

                                          c)

                                          zariadenie systémov detekcie výbušnín (EDS);

                                          d)

                                          psy na detekciu výbušnín;

                                          e)

                                          zariadenie na stopovú detekciu výbušnín (ETD).

                              1.3.1.5.

                              Pokiaľ ide o detekčnú kontrolu predmetov, ktoré majú pri sebe iné osoby, ako sú cestujúci, uplatňujú sa body 4.1.2.4 až 4.1.2.7.

                              1.3.1.6.

                              Psy na detekciu výbušnín a zariadenia na stopovú detekciu výbušnín (ETD) sa môžu používať iba ako doplnkový spôsob detekčnej kontroly alebo v rámci nepredvídateľného striedania s ručnými prehliadkami, röntgenovým zariadením alebo EDS.

                              1.3.1.7.

                              Predmety uvedené v dodatku 4-C môže mať osoba pri sebe, iba ak má na to oprávnenie s cieľom vykonávať úlohy, ktoré sú nevyhnutné pre prevádzku letiskových zariadení alebo lietadla alebo pre plnenie služobných povinností počas letu.

                              1.3.1.8.

                              V prípade, že sa iné osoby, ako sú cestujúci, a predmety, ktoré majú pri sebe, majú podrobiť náhodnej opakovanej detekčnej kontrole, frekvenciu stanoví príslušný orgán na základe posúdenia rizika.

                              1.3.1.9.

                              Detekčná kontrola iných osôb, ako sú cestujúci, a predmetov, ktoré majú pri sebe, takisto podlieha doplňujúcim ustanoveniam ustanoveným v samostatnom rozhodnutí Komisie.“

                  2.

                  Bod 12.1.2 sa nahrádza takto:
                  „12.1.2.   Normy pre rámové detektory kovov

                              12.1.2.1.

                              Uplatňujú sa dve normy pre rámové detektory kovov. Podrobné požiadavky, pokiaľ ide o tieto normy, sú ustanovené v samostatnom rozhodnutí Komisie.

                              12.1.2.2.

                              Všetky rámové detektory kovov používané výlučne na detekčnú kontrolu iných osôb, ako sú cestujúci, musia spĺňať normu 1.

                              12.1.2.3.

                              Všetky rámové detektory kovov používané na detekčnú kontrolu cestujúcich musia spĺňať normu 2.“


title: Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 792/2011 z  5. augusta 2011 , ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitých mechanizmov krúžkových viazačov s pôvodom v Thajsku

text:
               9.8.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 204/11

         VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 792/2011
   z 5. augusta 2011,
   ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitých mechanizmov krúžkových viazačov s pôvodom v Thajsku
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 4,
   so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia (ďalej len „Komisia“) po porade s poradným výborom,
   keďže:
   1.   DOČASNÉ OPATRENIA

               (1)

               Komisia nariadením (EÚ) č. 118/2011 z 10. februára 2011 (2) (ďalej len „dočasné nariadenie“) uložila dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých mechanizmov krúžkových viazačov s pôvodom v Thajsku.

               (2)

               Toto konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý podala 6. apríla 2010 spoločnosť Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 50 %, celkovej výroby určitých mechanizmov krúžkových viazačov (ďalej len „MKV“) v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a z neho vyplývajúcej značnej ujme, ktoré sa považovali za dostatočne opodstatnené na začatie konania.

               (3)

               Treba pripomenúť, že ako sa uvádza v odôvodnení 7 dočasného nariadenia, prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2009 do 31. marca 2010 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov podstatných pre posúdenie ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2006 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „obdobie prešetrovania ujmy“).

         2.   NÁSLEDNÝ POSTUP

               (4)

               Po zverejnení základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa rozhodlo o uložení dočasných antidumpingových opatrení (ďalej len „dočasné zverejnenie“), niekoľko zainteresovaných strán písomne vyjadrilo svoje stanovisko k predbežným zisteniam. Strany, ktoré o to požiadali, najmä dvaja dovozcovia a thajský výrobca, dostali možnosť byť vypočuté.

               (5)

               Komisia pokračovala v získavaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia v súvislosti s dumpingom, ujmou, príčinnými súvislosťami a záujmom Únie. Okrem overovania uvedeného v odôvodnení 6 dočasného nariadenia sa vykonalo ďalšie overovanie v priestoroch spoločnosti Rima Benelux Holding BV, ktorá ako jediný z používateľov spolupracovala pri prešetrovaní tým, že vyplnila dotazník pre používateľov.

               (6)

               Všetky strany boli informované o podstatných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánovalo odporučiť uloženie končeného antidumpingového cla na dovoz určitých mechanizmov krúžkových viazačov s pôvodom v Thajsku a konečný výber súm zabezpečených z dočasného cla. Takisto sa im poskytla lehota, v rámci ktorej sa mohli po tomto zverejnení vyjadriť.

               (7)

               Ústne a písomné pripomienky predložené zainteresovanými stranami sa posúdili a v prípade vhodnosti aj zohľadnili.

         3.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

               (8)

               Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa príslušného výrobku a podobného výrobku, odôvodnenia 8 až 11 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.

         4.   DUMPING

   4.1.   Normálna hodnota

               (9)

               Treba pripomenúť, že, ako sa uvádza v odôvodnení 14 dočasného nariadenia, pri prešetrovaní spolupracoval iba jeden thajský vyvážajúci výrobca a jeho vývoz do Únie počas OP predstavoval celý thajský vývoz do Únie. Tento vyvážajúci výrobca a jeden spolupracujúci neprepojený dovozca tvrdili, že nezávislý externý expert, ktorý pomáhal Komisii počas návštevy u vyvážajúceho výrobcu, urobil vo svojej správe niekoľko chýb vo výpočte. Jednou z úloh experta bolo preskúmať proces niklovania a množstvo surovín spotrebovaných vyvážajúcim výrobcom v rôznych fázach výroby. Ako sa uvádza v odôvodnení 15 dočasného nariadenia, prešetrovaním sa preukázalo, že vyvážajúci výrobca poskytol neúplné a nesprávne informácie, pokiaľ ide o významné zložky jeho výrobných nákladov a ďalšie suroviny. Tvrdenia vyvážajúceho výrobcu a dovozcu týkajúce sa chýb vo výpočte v správe experta Komisia preskúmala, pričom sa dospelo k záveru, že neboli podložené. Preto sa zistenia uvedené v odôvodnení 15 dočasného nariadenia potvrdzujú.

               (10)

               Vyvážajúci výrobca a dovozca spochybnili aj predbežné zistenia uvedené v odôvodneniach 19 až 20 dočasného nariadenia. Tvrdili najmä, že metodika, ktorá bola použitá na dočasné stanovenie normálnej hodnoty iných druhov, ako sú tie, pre ktoré bola určená osobitná normálna hodnota, bola nadhodnotená, pretože bola nesprávne založená na aritmetickom priemere normálnych hodnôt. Komisia toto tvrdenie prijala, upravila metodiku a prepracovala výpočet normálnych hodnôt iných druhov, pričom vzala do úvahy sortiment výrobkov thajského výrobcu, ktorý presnejšie odráža jeho situáciu.

               (11)

               Vyvážajúci výrobca ďalej tvrdil, že miera predajných, všeobecných a administratívnych nákladov (PVA) vo výške 16 % a ziskové rozpätie vo výške 8 % boli príliš vysoké. Vyvážajúci výrobca tvrdil, že miera PVA nákladov by nemala presahovať 12,59 %, čo odzrkadľuje jeho vlastné predajné, všeobecné a administratívne náklady s výnimkou nákladov na vnútrozemskú dopravu.

               (12)

               Treba pripomenúť, že ako sa uvádza v odôvodneniach 15 až 17 dočasného nariadenia, vyvážajúci výrobca nespolupracoval pri prešetrovaní a následne neposkytol údaje o svojich celkových PVA nákladoch. Za týchto okolností a vzhľadom na skutočnosť, že neboli poskytnuté ďalšie informácie o celkových PVA nákladoch spoločnosti, bolo prijaté rozhodnutie, že sa bude naďalej vychádzať z informácií uvedených v podnete. Okrem toho sa, vzhľadom na dostupné informácie, ak bolo možné tieto informácie overiť, miera PVA nákladov vo výške 16 % považovala za opodstatnenú. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

               (13)

               Vyvážajúci výrobca tvrdil, že úroveň zisku vo výške 8 % použitá pri dočasnom výpočte bola príliš vysoká a namiesto nej sa mala použiť úroveň zisku vo výške 5 %. Argumentoval, že, po prvé úroveň zisku vo výške 5 % sa používa ako cieľový zisk pri analýze ujmy a po druhé úroveň zisku vo výške 5 % by bola v súlade s predchádzajúcimi prešetrovaniami toho istého výrobku. V prípade prvého tvrdenia Komisia poznamenala, že stanovenie cieľového zisku pre výrobné odvetvie Únie a úroveň zisku použitá na stanovenie normálnej hodnoty nie sú založené na rovnakej logike, a preto nemusia byť rovnaké. V prípade druhého tvrdenia Komisia súhlasila, že existujú určité dôvody na použitie rovnakej úrovne zisku ako v predchádzajúcich prešetrovaniach týkajúcich sa rovnakého výrobku, a rozhodla sa prijať toto tvrdenie a zodpovedajúcim spôsobom zmeniť úroveň zisku použitú pri výpočte normálnych hodnôt.

               (14)

               V nadväznosti na zverejnenie konečných zistení výrobné odvetvie Únie a vyvážajúci výrobca predložili niekoľko pripomienok. Výrobné odvetvie Únie nesúhlasilo s úpravou ziskového rozpätia, pričom tvrdilo, že úroveň zisku vo výške 5 % by nepostačovala na pokrytie požiadaviek na ziskovosť troch prepojených spoločností, ktoré boli zapojené do výroby a predaja príslušného výrobku, neposkytlo však žiadne ďalšie podstatné tvrdenia. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

               (15)

               Vyvážajúci výrobca tvrdil, že náklady na odpisovanie, budovy a poistenie použité pri výpočte normálnej hodnoty jedného druhu sa nezhodovali s nákladmi použitými pri iných druhoch, pričom pre všetky druhy by sa mal uplatňovať rovnaký údaj. Komisia toto tvrdenie overila a skutočne našla chybu vo výpočte. Avšak na rozdiel od tvrdenia vyvážajúceho výrobcu sa chyba našla vo výpočte normálnej hodnoty iných druhov. Normálna hodnota iných druhov bola zodpovedajúcim spôsobom upravená.

               (16)

               Vyvážajúci výrobca tiež tvrdil, že normálne hodnoty iných druhov, ako sú tie, pre ktoré bola stanovená osobitná normálna hodnota, v úplnej miere nezohľadňujú skutočný sortiment výrobkov vyvážajúceho výrobcu. V tejto súvislosti vyvážajúci výrobca zopakoval svoje tvrdenie, že pre iné druhy by sa mal použiť zistený vážený priemer normálnych hodnôt, aby sa zohľadnil skutočný sortiment výrobkov vyvážajúceho výrobcu. Ako sa uvádza v odôvodnení 10, Komisia súhlasila s úpravou výpočtu normálnych hodnôt iných druhov s cieľom zohľadniť skutočný sortiment výrobkov thajského výrobcu a hodnota malých, stredných a veľkých MKV sa vypočítala bez ohľadu na skutočný objem predaja každého druhu. Komisia však pre nedostatok opodstatnených dôvodov zamietla tvrdenie, že by sa mal zohľadniť aj váhový faktor založený na predaji vývozcu do Únie.

               (17)

               Okrem toho vyvážajúci výrobca tvrdil, že spôsob výpočtu normálnej hodnoty na základe dĺžky mechanizmov krúžkových viazačov, ktorý použila Komisia, bol nepresný a neúplný, a navrhol nový spôsob výpočtu priemeru, ktorý by presnejšie zohľadňoval rôzne dĺžky mechanizmov. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 16, Komisia vypočítala normálnu hodnotu pre iné druhy, ako sú tie, pre ktoré bola stanovená osobitná normálna hodnota, a vypočítala normálne hodnoty odzrkadľujúce malé, stredné a veľké MKV. Zistilo sa, že výpočet výrobcu je nesprávny a orientovaný na výsledky. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

               (18)

               Okrem uvedených zmien a vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, sa obsah odôvodnení 15 až 20 dočasného nariadenia týkajúcich sa stanovenia normálnej hodnoty týmto s konečnou platnosťou potvrdzuje.

         4.2.   Vývozná cena a porovnanie

               (19)

               Vyvážajúci výrobca tvrdil, že mena použitá na výpočet prepravných nákladov v rámci výpočtu dumpingu nebola správna. Komisia toto tvrdenie akceptovala.

               (20)

               Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, obsah odôvodnení 21 až 24 dočasného nariadenia týkajúcich sa stanovenia vývozných cien a porovnania vývozných cien s príslušnou normálnou hodnotou, sa týmto s konečnou platnosťou potvrdzuje.

         4.3.   Dumpingové rozpätie

               (21)

               Vyvážajúci výrobca tvrdil, že výpočet dumpingového rozpätia nezohľadňoval osobitnú normálnu hodnotu dvoch druhov. Toto tvrdenie sa prijalo a výpočet sa zodpovedajúcim spôsobom upravil.

               (22)

               Vzhľadom na uvedené zmeny vo výpočte normálnej hodnoty a v porovnaní a po oprave chyby vo výpočte uvedenej vývoznej ceny, výška dumpingu s konečnou platnosťou vyjadrená ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, je stanovená takto:

                           Vyvážajúci výrobca

                           Dumpingové rozpätie

                           Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Thajsko

                           16,3 %

               (23)

               Keďže spolupracujúci vyvážajúci výrobca predstavoval celý thajský vývoz príslušného výrobku do Únie, usúdilo sa, že zostatkové dumpingové rozpätie by sa malo stanoviť na úrovni dumpingového rozpätia zisteného v prípade tohto spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, t. j. 16,3 %.

         5.   VYMEDZENIE VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE

               (24)

               Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa vymedzenia výrobného odvetvia Únie, zistenia uvedené v odôvodneniach 28 až 32 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.

         6.   UJMA

   6.1.   Spotreba Únie a dovoz z Thajska

               (25)

               Thajský výrobca a niekoľko dovozcov spochybnili vývoj spotreby Únie stanovený v dočasnom nariadení. Predovšetkým tvrdili, že spotreba sa znížila vo väčšej miere, ako bolo predbežne stanovené (približne o 30 %). Požiadali tiež o objasnenie metodiky, podľa ktorej Komisia postupovala pri stanovovaní spotreby, pretože MKV sú zahrnuté v položke colného sadzobníka zahŕňajúcej ďalšie výrobky.

               (26)

               Treba poznamenať, že aj keď tieto zainteresované strany spochybnili zistenia týkajúce sa spotreby, neposkytli žiadne podporné dôkazy ani údaje, ktoré by podložili ich tvrdenia. Neupozornili ani na akékoľvek metodické chyby.

               (27)

               Pokiaľ ide o metodiku, treba pripomenúť, že ako sa uvádza v odôvodnení 33 dočasného nariadenia, spotreba bola stanovená na základe overených údajov o predaji poskytnutých vo vyplnenom dotazníku spolupracujúcich strán (dvaja výrobcovia z Únie a uvedený thajský vývozca v období od roku 2008 do OP) a na základe údajov Eurostatu týkajúcich sa zvyšnej časti dovozu. Vzhľadom na to, že na MKV z iných zdrojov sa vzťahujú antidumpingové opatrenia, dovoz (zo všetkých zdrojov) je v databáze colného sadzobníka (TARIC) evidovaný na základe číselných znakov podpoložiek, ktoré sú do značnej miery špecifické pre prešetrovaný výrobok. Tieto podpoložky sa použili s cieľom zabezpečiť, aby sa zohľadňoval iba dovoz príslušného výrobku, napriek menšej aktualizácii vo vymedzení výrobku v tomto prešetrovaní.

               (28)

               Navyše, vzhľadom na to, že údaje Eurostatu sú vyjadrené v kilogramoch, pričom spotreba je vypočítaná v kusoch, jeden dovozca požiadal o objasnenie metodiky použitej na prepočet kilogramov na kusy. Preto treba objasniť, že sa použil koeficient prepočtu 50 gramov/kus, ktorý je v súlade s predchádzajúcimi prešetrovaniami a ktorý sa považoval za primeraný v porovnaní s informáciami poskytnutými thajským vyvážajúcim výrobcom. Treba tiež dodať, že keby Komisia použila presnú priemernú hmotnosť jedného kusu na základe informácií, ktoré poskytol thajský vyvážajúci výrobca, dovoz z Thajska by počas celého obdobia prešetrovania ujmy vykázal prudší nárast, pokiaľ ide o absolútny objem (o 25 % v porovnaní s 19 % stanovenými v dočasnom nariadení) a podiel na trhu (od 11,8 % až 15,5 % v porovnaní s 12,0 % až 15,0 % stanovenými v dočasnom nariadení).

               (29)

               Jeden dovozca tiež tvrdil, že thajský dovoz sa počas obdobia prešetrovania ujmy v skutočnosti znížil o 40 %, tento údaj sa však zakladal na hodnote dovozu (a nie na objeme) za celý číselný znak colného sadzobníka, a teda zahŕňal aj iné výrobky, než sú prešetrované výrobky. Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť.

               (30)

               Na základe uvedených skutočností sa týmto potvrdzujú zistenia uvedené v odôvodneniach 33 až 40 dočasného nariadenia týkajúce sa spotreby Únie (ktorá sa od roku 2008 do OP znížila o viac ako 15 %) a dovozu z Thajska.

         6.2.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

               (31)

               Jeden dovozca tvrdil, že analýza ujmy bola skreslená, pretože zlá finančná situácia výrobného odvetvia Únie by sa mala chápať v spojení so situáciou jednej z jeho prepojených spoločností, ktorá údajne dosahuje zisk v obchodovaní s MKV. V tejto súvislosti treba poznamenať, že analýza ujmy by sa mala zamerať iba na predaj príslušného výrobku vyrobeného v Únii zo strany výrobného odvetvia Únie na trhu Únie. Keďže ako sa uvádza v odôvodnení 69 dočasného nariadenia, dotknutá prepojená spoločnosť nie je výrobcom v Únii a obchoduje najmä s výrobkami, ktoré nemajú pôvod v Únii, nemala by sa brať do úvahy na účely analýzy ujmy.

               (32)

               Bez toho, aby boli dotknuté uvedené pripomienky, však treba zdôrazniť, že dovozca neposkytol žiadne informácie, ktoré by dokazovali, že uvedená prepojená spoločnosť bola v dobrej finančnej situácii. Práve naopak, údaje získané počas prešetrovania ukazujú, že objem predaja MKV v tejto spoločnosti sa počas obdobia prešetrovania tiež výrazne znížil.

               (33)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti, a keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa analýzy ujmy, odôvodnenia 41 až 57 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú, pričom sa vyvodzuje záver, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

         7.   PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI

   7.1.   Vplyv dumpingového dovozu

               (34)

               Aj keď niektoré zainteresované strany spochybnili predbežné zistenia týkajúce sa vplyvu iných faktorov (pozri ďalej v texte), žiadna z nich nespochybnila predbežný záver, že dumpingový dovoz z Thajska spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie. Odôvodnenia 58 až 64 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.

         7.2.   Vplyv iných faktorov

               (35)

               Niektoré zainteresované strany spochybnili predbežné zistenia týkajúce sa vplyvu iných faktorov a tvrdili, že hlavnou príčinou ujmy je striedavo pokles dopytu, hospodárska súťaž medzi výrobcami Únie, dovoz z Indie a ujma spôsobená vlastným zavinením.

               (36)

               Pokiaľ ide o pokles dopytu, uvádza sa odkaz na odôvodnenia 25 až 30, ktoré potvrdzujú vývoj spotreby stanovený v dočasnom nariadení. Tvrdenia, že vplyv poklesu dopytu bol podhodnotený, by sa preto mali zamietnuť. Napriek tomu treba pripomenúť, že v odôvodnení 67 dočasného nariadenia sa dospelo k záveru, že pokles spotreby skutočne mohol prispieť k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, aj keď tento vplyv bol do značnej miery posilnený vplyvom dumpingového dovozu. Vplyv poklesu spotreby však nebol taký, aby narušil príčinnú súvislosť medzi dumpingom a zistenou ujmou.

               (37)

               Thajský vývozca ďalej tvrdil, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola tiež spôsobená hospodárskou súťažou medzi výrobcami v Únii. Dôvodom je najmä to, že strata podielu na trhu výrobného odvetvia Únie sa zhoduje so zvýšením podielu na trhu iného výrobcu v Únii.

               (38)

               V tejto súvislosti je pravda, aj keď výpočty, ktoré predložil thajský vývozca, nie sú celkom správne, že celkový podiel na trhu druhého výrobcu sa počas obdobia prešetrovania ujmy tiež zvýšil. Treba však pripomenúť, že ako sa uvádza v odôvodnení 30 dočasného nariadenia, uvedený výrobca dováža značné množstvo MKV z Thajska. Zaujímavé je, že v roku, v ktorom sa tomuto výrobcovi podarilo zvýšiť predaj výrobkov vyrobených v Únii a podiel na trhu, sa značne zvýšil aj jeho predaj MKV z Thajska. V skutočnosti sa dokonca stal významným dovozcom thajských MKV, pretože v tom roku skúpil veľkú časť z thajského vývozu. Preto aj keď sa druhému výrobcovi v Únii podarilo prevziať určitý podiel na trhu od výrobného odvetvia Únie, je ťažké nevyvodiť z toho záver, že tejto spoločnosti sa to podarilo, pretože využívala aj dumpingový dovoz MKV z Thajska. Treba pripomenúť, že tento výrobca bol vylúčený z vymedzenia výrobného odvetvia Únie pre významný objem dovozných činností v porovnaní s vlastnou výrobou.

               (39)

               Zainteresované strany ďalej zopakovali tvrdenie, ktoré sa uvádza už v odôvodnení 69 dočasného nariadenia, že aj indický dovoz spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie. Toto tvrdenie sa zakladalo na skutočnosti, že India má približne 50 % podiel na trhu Únie, teda trikrát väčší ako Thajsko, a že príslušné priemerné ceny sa od roku 2009 do OP znížili o 3 %, pričom boli o 24 % nižšie ako ceny Únie. Takisto sa zdôraznilo, že výrazný podiel indického dovozu skupovala spoločnosť prepojená s výrobným odvetvím Únie.

               (40)

               V tejto súvislosti však neboli predložené žiadne ďalšie tvrdenia a týmto tvrdeniam sa už venovala pozornosť v dočasnom nariadení. Ak by aj absolútna úroveň indického dovozu bola skutočne celkovo vyššia ako absolútna úroveň thajského dovozu, v dočasnom nariadení sa ukázalo, že tieto dovozy sa vyvíjali odlišne: kým thajský dovoz sa počas obdobia prešetrovania celkovo zvýšil, tak v absolútnom, ako aj v relatívnom vyjadrení, indický dovoz sa znížil (takmer o 10 %) a mierne sa znížil aj jeho podiel na trhu. Okrem toho indická priemerná cenová úroveň bola vyššia ako thajská dovozná cena. Okrem toho, aj keď spoločnosť prepojená s výrobným odvetvím Únie dováža MKV z Indie, prešetrovaním sa zistilo, že úroveň tohto dovozu sa rokmi výrazne znížila, ako sa uvádza v odôvodnení 32.

               (41)

               Napokon niekoľko zainteresovaných strán tiež tvrdilo, že navrhovateľ stratil svojich zákazníkov, pretože sa stal aktívnym na sekundárnom trhu prostredníctvom svojej materskej spoločnosti Ring International Holding (RIH), a že predaj MKV prepojeným spoločnostiam by sa mal dôkladne posúdiť, pretože sa neuskutočnil za bežných obchodných podmienok. Tieto tvrdenia sa však zamietli, pretože neboli odôvodnené a prešetrovaním sa ukázalo, že predaj prepojeným spoločnostiam bol zanedbateľný v porovnaní s celkovým predajom.

         7.3.   Záver o príčinnej súvislosti

               (42)

               Na základe uvedených skutočností sa týmto potvrdzujú predbežné závery uvedené v odôvodneniach 65 až 76 dočasného nariadenia. Ak na situáciu výrobného odvetvia Únie mali vplyv aj iné faktory, ako je dovoz, na základe analýzy, pri ktorej sa riadne odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov od poškodzujúcich účinkov dumpingového dovozu, sa dospelo k záveru, že dumpingový dovoz z Thajska spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.

         8.   ZÁUJEM ÚNIE

               (43)

               Dvaja z piatich dovozcov, ktorí spolupracovali pri prešetrovaní, reagovali na zverejnenie predbežných zistení a predložili písomné pripomienky. Jeden z týchto dovozcov požiadal o vypočutie, ako aj ďalší dovozca. Komisia sa tiež rozhodla vykonať návštevu v priestoroch jediného používateľa, ktorý spolupracoval na prešetrovaní.

               (44)

               V súvislosti s odôvodneniami 79 až 90 dočasného nariadenia týkajúcimi sa opisu trhu a v súvislosti s oddielom, ktorý sa týka záujmu výrobného odvetvia Únie, neboli predložené žiadne pripomienky.

         8.1.   Dovozcovia a obchodníci

               (45)

               Predovšetkým treba pripomenúť, že v dočasnom nariadení sa dospelo k záveru, že uloženie opatrení by mohlo mať závažný negatívny vplyv iba na situáciu jedného dovozcu, ktorý tiež vyrába MKV v Únii. Tento dovozca nereagoval na uloženie dočasných opatrení.

               (46)

               Jeden ďalší dovozca, ktorý tiež požiadal o vypočutie v prítomnosti úradníka pre vypočutie, spochybnil hlavne výpočet dumpingového rozpätia, analýzu ujmy a výpočet spotreby Únie. Nepredložil však žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa analýzy záujmu Únie.

               (47)

               Tretí dovozca, ktorý predstavuje 20 % celkového thajského dovozu, požiadal o vypočutie, počas ktorého sa vysvetlilo, že na rozdiel od už predložených informácií neprestal vykonávať všetky svoje činnosti v oblasti MKV, ako sa uvádza v odôvodnení 92 dočasného nariadenia, ale presunul ich na iné pracovisko. Počas vypočúvania dovozca vysvetlil, že obchodovanie s MKV je len doplnkové k jeho základnej podnikateľskej činnosti, ktorá sa týka iných výrobkov a nevylúčil, že bude dovážať MKV z Thajska aj v prípade uloženia opatrení. Vzhľadom na režijné náklady jeho veľkej distribučnej siete to však bude závisieť od úrovne antidumpingového cla a od možnosti zvýšiť cenu pre zákazníkov. Tohto dovozcu by eventuálne nepostihli závažné negatívne následky z dôvodu ukončenia obchodovania s MKV vzhľadom na malý význam tejto činnosti v porovnaní s celkovou podnikateľskou činnosťou.

         8.2.   Používatelia

               (48)

               Ako sa uviedlo v odôvodnení 5, dotazník, ktorý vyplnil jediný spolupracujúci používateľ, bol overený počas návštevy v priestoroch používateľa po uložení dočasných opatrení. Tento používateľ nakupuje z rôznych zdrojov vrátane Únie, Indie a Thajska. Dovážal tiež z Číny, ale od uloženia antidumpingových opatrení svoj zdroj dodávok zmenil.

               (49)

               Thajský dovoz predstavoval u používateľa približne 10 % celkových nákupov MKV a spoločnosť sa od uloženia dočasných opatrení rozhodla nedovážať thajské výrobky. Aj keď opatrenia zatiaľ podľa všetkého významne neovplyvnili jej hospodársku situáciu, spoločnosť predsa len odsúdila obmedzenie svojich zdrojov dodávok a najmä skutočnosť, že sa teraz nemôže spoliehať na vždy krátkodobé dodanie MKV.

               (50)

               Zainteresované strany zopakovali tvrdenie, ktorému sa už venovala pozornosť v dočasnom nariadení, že uloženie opatrení by viedlo k obmedzeniu zdrojov dodávok na trh Únie. Preto treba opätovne konštatovať, že prešetrovaním sa skutočne ukázalo, že trh Únie je charakterizovaný obmedzeným počtom hráčov: jeden výrobca je v Indii, jeden v Thajsku, dvaja výrobcovia sú v Únii a niekoľko výrobcov je v Číne. Účelom antidumpingových opatrení je obnoviť spravodlivú hospodársku súťaž na trhu Únie a nie brániť dovozu. Toto môže skutočne viesť k zníženiu úrovne dovozu, pričom opatrenia kompenzujú poškodzujúci charakter tohto dovozu, pokiaľ ide o obchodovanie. Toto však samo osebe nie je dostatočným dôvodom na spochybnenie uloženia opatrení proti dumpingovému dovozu. Možno dokonca tvrdiť, že spravodlivá hospodárska súťaž by sa mala na trhu Únie zaručiť s cieľom zachovať existenciu všetkých zdrojov dodávok z dlhodobého hľadiska.

               (51)

               Očakáva sa, že pri úrovni konečného cla, ktoré je nižšie ako dočasné clo, bude vstup thajského dovozu na trh Únie naďalej možný, pričom prešetrovaním sa ukázalo, že existujú aj iné zdroje dodávok, i keď v obmedzenom počte.

         8.3.   Záver o záujme Únie

               (52)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti, a keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 77 až 110 sa týmto potvrdzujú. Dospelo sa k záveru, že na základe dostupných informácií týkajúcich sa záujmu Únie celkovo neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu konečných opatrení na dovoz MKV s pôvodom v Thajsku.

         9.   KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

   9.1.   Úroveň odstránenia ujmy

               (53)

               Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa úrovne odstránenia ujmy, odôvodnenia 111 až 114 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.

         9.2.   Konečné opatrenia

               (54)

               Pokiaľ ide o výšku cla potrebného na odstránenie účinkov škodlivého dumpingu, konštatovalo sa, že antidumpingové clo by sa malo znížiť na 6 %, keďže indický dovoz údajne nie je dumpingový a jeho cena je o 6 % vyššia ako cena thajského dovozu. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že účelom antidumpingových ciel nie je zosúladiť ceny s cenami iných zdrojov, ale odstrániť narušujúce účinky poškodzujúceho dumpingu.

               (55)

               Vzhľadom na závery týkajúce sa dumpingu, ujmy, príčinných súvislostí a záujmu Únie a v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia by sa malo uložiť konečné antidumpingové clo, a to na úrovni najnižších zistených rozpätí dumpingu a ujmy, v súlade s pravidlom nižšieho cla. V takomto prípade sa má colná sadzba zodpovedajúcim spôsobom stanoviť na úrovni zisteného dumpingu. Colná sadzba sa vypočítala na 16,3 %, keďže od dočasnej fázy výrazne klesla.

               (56)

               Na základe uvedeného je sadzba konečného antidumpingového cla v prípade spolupracujúceho vývozcu 16,3 %.

         10.   KONEČNÝ VÝBER DOČASNÉHO CLA

               (57)

               Vzhľadom na výšku zisteného dumpingového rozpätia a so zreteľom na úroveň ujmy spôsobenú výrobnému odvetviu Únie sa považuje za potrebné, aby sa sumy zabezpečené dočasným antidumpingovým clom, ktoré bolo uložené dočasným nariadením, s konečnou platnosťou vybrali v rozsahu uloženého konečného cla podľa tohto nariadenia. Vzhľadom na to, že konečné clo je nižšie ako dočasné clo, mali by sa uvoľniť sumy zabezpečené nad rámec konečnej sadzby antidumpingového cla,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   1.   Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na určité mechanizmy krúžkových viazačov v súčasnosti spadajúce pod číselný znak KN ex 8305 10 00 (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 a 8305100036) s pôvodom v Thajsku. Na účely tohto nariadenia pozostávajú mechanizmy krúžkových viazačov z dvoch oceľových plátov alebo drôtov najmenej so štyrmi k nim pripojenými polkrúžkami vyrobenými z oceľového drôtu, ktoré sú spojené oceľovým krytom. Môžu sa otvárať buď roztiahnutím polkrúžkov, alebo pomocou malého oceľového otváracieho mechanizmu, ktorý je pripevnený k mechanizmu krúžkového viazača.
   2.   Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením výrobkov opísaných v odseku 1 je 16,3 %.
   3.   Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
   Článok 2
   Sumy zabezpečené z dočasného antidumpingového cla podľa nariadenia (EÚ) č. 118/2011 sa s konečnou platnosťou vyberajú na úrovni sadzby konečného cla podľa článku 1 tohto nariadenia. Sumy, ktoré boli zabezpečené nad rámec konečného antidumpingového cla, sa uvoľnia.
   Článok 3
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 5. augusta 2011

            Za Radu

            predseda

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Ú. v. EÚ L 37, 11.2.2011, s. 2.