title: Vykonávacie Nariadenie Komisie (EÚ) 2020/39 zo 16. januára 2020, ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranov (persíranov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

text:
                  17.1.2020

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 13/18

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2020/39
         zo 16. januára 2020,
         ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranov (persíranov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
         EURÓPSKA KOMISIA,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
         so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 2,
         keďže:
         1.   POSTUP

         1.1.   Platné opatrenia

                     (1)

                     V októbri 2007 Rada uložila nariadením (ES) č. 1184/2007 (2) (ďalej len „pôvodné opatrenia“) konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „Čína“). Dvom spoločnostiam sa priznalo trhovohospodárske zaobchádzanie, pričom jednej z nich boli poskytnuté individuálne dumpingové clá vo výške 24,5 %. V prípade druhej spoločnosti sa dumping nezistil a spoločnosť bola z opatrení vylúčená. Na všetky ostatné spoločnosti sa vzťahuje sadzba cla vo výške 71,8 %. V decembri 2013 Rada po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti vykonávacím nariadením (EÚ) č. 1343/2013 (3) predĺžila uplatňovanie antidumpingových opatrení (ďalej len „platné opatrenia“).

               1.2.   Začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti

                     (2)

                     V nadväznosti na uverejnenie oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti platných opatrení (4) spoločnosti RheinPerChemie GmbH a United Initiators GmbH (ďalej len „žiadatelia“), ktorých výroba predstavuje 100 % celkovej výroby peroxosíranov v Únii, požiadali o začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti. Žiadatelia tvrdili, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne malo za následok pokračovanie alebo opätovný výskyt dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

                     (3)

                     Oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „oznámenie o začatí revízneho prešetrovania“) (5) Komisia 17. decembra 2018 oznámila začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti platných opatrení podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.

                     (4)

                     Komisia začala z vlastného podnetu 26. septembra 2019 prešetrovanie týkajúce sa možného obchádzania platných antidumpingových opatrení spoločnosťou ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd, v prípade ktorej sa v pôvodnom prešetrovaní dumping nezistil, a zaviedla na dovoz prešetrovaného výrobku uvedenou spoločnosťou registráciu (6). Výsledok tohto revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti nemá žiaden vplyv na výsledok prešetrovania obchádzania.

               1.3.   Prešetrovanie

         1.3.1.   Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie

                     (5)

                     Prešetrovanie pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2017 do 30. septembra 2018 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2015 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

               1.3.2.   Zainteresované strany

                     (6)

                     V oznámení o začatí revízneho prešetrovania Komisia vyzvala všetky zainteresované strany, aby sa na prešetrovaní zúčastnili. Predovšetkým oslovila žiadateľov, známych vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, známych neprepojených dovozcov v Únii a orgány ČĽR.

                     (7)

                     Všetky zainteresované strany boli vyzvané, aby oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy v lehotách stanovených v oznámení o začatí revízneho prešetrovania. Zainteresované strany okrem toho dostali možnosť požiadať o vypočutie útvarmi Komisie vykonávajúcimi prešetrovanie a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

               1.3.3.   Výber vzorky

                     (8)

                     V oznámení o začatí revízneho prešetrovania Komisia uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vybrať vzorku vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a vzorku neprepojených dovozcov. Len jeden vyvážajúci výrobca – United Initiators (Hefei) Co. Ltd a jeho materská spoločnosť United Initiators (Shanghai) Co., Ltd, sa prihlásili a poskytli požadované informácie. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov preto nebol potrebný.

                     (9)

                     Vo fáze začatia prešetrovania sa prihlásilo viacero dovozcov, avšak ani jeden z nich počas obdobia revízneho prešetrovania nedovážal významné množstvá prešetrovaného výrobku. Komisia preto vzorku dovozcov nevybrala.

               1.3.4.   Dotazníky a overovanie na mieste

                     (10)

                     Komisia sprístupnila dotazníky všetkým vývozcom a zaslala dotazníky výrobcom a používateľom v Únii. Komisia zaslala dotazník aj vláde ČĽR. Odpovede boli doručené od dvoch výrobcov z Únie a jedného vyvážajúceho výrobcu v ČĽR.

                     (11)

                     Komisia overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu a ujmy a na určenie záujmu Únie. Overovania na mieste sa uskutočnili v priestoroch týchto zainteresovaných strán:

                                 a)

                                 Čínsky vyvážajúci výrobca:

                                             —

                                             United Initiators (Hefei) Co., Ltd. a s ním prepojená obchodná spoločnosť United Initiators (Shanghai) Co., Ltd.

                                 b)

                                 Výrobcovia z Únie:

                                             —

                                             RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Nemecko,

                                             —

                                             United Initiators GmbH & Co. KG, Nemecko.

               1.3.5.   Postup na určenie normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia

                     (12)

                     Vzhľadom na dostatočné dôkazy dostupné v žiadosti o revízne prešetrovanie, ktoré poukazujú na existenciu výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, Komisia usúdila, že je vhodné začať revízne prešetrovanie so zreteľom na článok 2 ods. 6a základného nariadenia.

                     (13)

                     Komisia preto v záujme zhromaždenia údajov potrebných na možné uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia vyzvala v oznámení o začatí revízneho prešetrovania všetkých známych výrobcov v ČĽR, aby poskytli informácie požadované v prílohe III k oznámeniu o začatí revízneho prešetrovania v súvislosti so vstupmi použitými na výrobu prešetrovaného výrobku. Jediný výrobca, ktorý zaslal odpovede na účely výberu vzorky, predložil aj informácie požadované v prílohe III.

                     (14)

                     Okrem toho, Komisia v snahe získať informácie, ktoré považovala za potrebné na účely svojho prešetrovania v súvislosti s údajnými výraznými deformáciami v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, zaslala dotazník aj čínskej vláde. V uvedenom dotazníku bola čínska vláda vyzvaná, aby poskytla svoje stanoviská k dôkazom, ktoré žiadatelia uviedli vo svojej žiadosti, ku všetkým ostatným dôkazom v spise, ktoré sa týkajú existencie výrazných deformácií, vrátane dôkazov uvedených v pracovnom dokumente útvarov Komisie o výrazných deformáciách v hospodárstve Čínskej ľudovej republiky na účely prešetrovaní na ochranu obchodu (Commission Staff Working Document on Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations, ďalej len „správa“) (7), ako aj k vhodnosti uplatnenia článku 2 ods. 6a základného nariadenia v predmetnom prípade. Komisii nebola od čínskej vlády doručená žiadna odpoveď.

                     (15)

                     Komisia okrem toho vyzvala všetky zainteresované strany, aby v lehote stanovenej v oznámení o začatí revízneho prešetrovania oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy v súvislosti s vhodnosťou uplatnenia článku 2 ods. 6a základného nariadenia.

                     (16)

                     V oznámení o začatí revízneho prešetrovania Komisia takisto uviedla, že vzhľadom na dostupné dôkazy by mohlo byť potrebné vybrať vhodnú reprezentatívnu krajinu podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia na účely určenia normálnej hodnoty na základe nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt.

                     (17)

                     Komisia 15. januára 2019 informovala prostredníctvom prvého záznamu do spisu (8) (ďalej len „záznam z 15. januára“) všetky zainteresované strany o relevantných zdrojoch, ktoré by mohla použiť na určenie normálnej hodnoty, v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. e) druhým odsekom základného nariadenia. Na základe odpovedí s údajmi podľa prílohy III k oznámeniu o začatí revízneho prešetrovania Komisia stanovila zoznam všetkých výrobných faktorov, ako napríklad materiál, energia a pracovná sila, ktoré sa využívajú pri výrobe peroxosíranov. Komisia okrem toho na základe kritérií výberu nedeformovaných cien alebo referenčných hodnôt identifikovala v danej fáze Turecko ako najvhodnejšiu reprezentatívnu krajinu.

                     (18)

                     Komisia poskytla všetkým zainteresovaným stranám príležitosť predložiť svoje pripomienky. Komisia dostala pripomienky od žiadateľov.

                     (19)

                     Komisia sa uvedenými pripomienkami zaoberala v druhom zázname (9) k zdrojom na určenie normálnej hodnoty zo 6. mája 2019 (ďalej len „záznam zo 6. mája“). V zázname zo 6. mája Komisia bližšie špecifikovala zoznam výrobných faktorov a zopakovala svoj záver, že Turecko je najvhodnejšou reprezentatívnou krajinou podľa článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážky základného nariadenia. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky. Neboli predložené žiadne pripomienky.

               2.   PREŠETROVANÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

         2.1.   Prešetrovaný výrobok

                     (20)

                     Prešetrovaným výrobkom sú peroxosírany (persírany) vrátane monopersíranu draselného s pôvodom v ČĽR, v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kód TARIC 2842908020) (ďalej len „prešetrovaný výrobok“).

                     (21)

                     Peroxosírany sa používajú ako aktivátor alebo oxidant v mnohých procesoch. Používajú sa napríklad ako aktivátor polymerizácie pri výrobe polymérov, ako leptadlo pri výrobe dosiek plošných spojov alebo ako bielidlo vo vlasovej kozmetike.

               2.2.   Podobný výrobok

                     (22)

                     Ako sa zistilo v pôvodnom prešetrovaní, peroxosírany predávané výrobným odvetvím Únie v Únii, peroxosírany vyrábané a predávané na domácom trhu v ČĽR a peroxosírany dovážané do Únie z ČĽR majú rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a rovnaké konečné použitie. Preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

               3.   PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU

                     (23)

                     V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia Komisia skúmala, či je pravdepodobné, že by uplynutie platnosti platných opatrení viedlo k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu z ČĽR.

               3.1.   Pokračovanie dumpingu dovozu počas obdobia revízneho prešetrovania

         3.1.1.   Normálna hodnota

                     (24)

                     Podľa článku 2 ods. 1 základného nariadenia, „normálna hodnota je spravidla založená na cenách zaplatených alebo obvykle platených v bežnom obchode nezávislými zákazníkmi v krajine vývozu“.

                     (25)

                     Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, „ak sa […] zistí, že vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle písmena b) vo vyvážajúcej krajine nie je vhodné použiť domáce ceny a náklady v tejto krajine, normálna hodnota sa vytvorí výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty“, a táto vytvorená normálna hodnota „musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk“. Ako sa bližšie vysvetľuje ďalej v texte, Komisia v súčasnom prešetrovaní dospela k záveru, že na základe dostupných dôkazov a vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu zo strany čínskej vlády a na to, že vyvážajúci výrobcovia nepredložili žiadne tvrdenia, bolo uplatnenie článku 2 ods. 6a základného nariadenia primerané.

               3.1.2.   Existencia výrazných deformácií

         3.1.2.1.   Úvod

                     (26)

                     V článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia sa uvádza: Výrazné deformácie sú deformácie, ku ktorým dochádza vtedy, keď vykazované ceny alebo náklady vrátane nákladov na suroviny a energiu nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, pretože sú ovplyvnené značným zasahovaním vlády. Pri vyhodnocovaní existencie výrazných deformácií sa prihliada okrem iného na potenciálne dôsledky jedného alebo viacerých z týchto faktorov:

                                 —

                                    príslušný trh zásobovaný do značnej miery podnikmi, ktoré vlastnia, ovládajú, nad ktorými vykonávajú dozor alebo ktoré usmerňujú orgány vyvážajúcej krajiny,

                                 —

                                    prítomnosť štátu vo firmách, ktorá mu umožňuje zasahovať do cien alebo nákladov,

                                 —

                                    diskriminačné verejné politiky alebo opatrenia v prospech domácich dodávateľov alebo iné ovplyvňovanie síl voľného trhu,

                                 —

                                    neexistencia, diskriminačné uplatňovanie alebo nedostatočné presadzovanie predpisov z oblasti konkurzného práva, práva obchodných spoločností alebo majetkového práva,

                                 —

                                    deformácia mzdových nákladov,

                                 —

                                    prístup k finančným prostriedkom poskytovaným inštitúciami, ktoré plnia ciele verejnej politiky alebo iným spôsobom nekonajú nezávisle od štátu.

                     (27)

                     Znamená to, že pri posudzovaní existencie výrazných deformácií podľa článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia sa prihliada na potenciálny vplyv jedného alebo viacerých z týchto prvkov na ceny a náklady v krajine vyvážajúcej prešetrovaný výrobok. Keďže však tento zoznam nie je kumulatívny, na zistenie výrazných deformácií sa nemusí prihliadať na všetky prvky. Tie isté faktické okolnosti sa navyše môžu použiť na preukázanie existencie jedného alebo viacerých prvkov zo zoznamu. Akýkoľvek záver týkajúci sa výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) musí byť založený na všetkých dostupných dôkazoch. Pri celkovom posúdení existencie deformácií sa do úvahy môže vziať aj všeobecný kontext a situácia vo vyvážajúcej krajine.

                     (28)

                     V článku 2 ods. 6a písm. c) základného nariadenia sa stanovuje, že „ak má Komisia informácie o odôvodnených známkach možnej existencie výrazných deformácií uvedených v písmene b) v určitej krajine alebo v určitom odvetví v danej krajine a ak je to vhodné na účinné uplatňovanie tohto nariadenia, Komisia vypracuje, zverejní a pravidelne aktualizuje správu s opisom trhových podmienok uvedených v písmene b) v danej krajine alebo odvetví“.

                     (29)

                     Podľa tohto ustanovenia Komisia vydala správu (pozri odôvodnenie 14), v ktorej poukazuje na existenciu značného zasahovania vlády na viacerých úrovniach hospodárstva v ČĽR vrátane konkrétnych deformácií v mnohých kľúčových výrobných faktoroch (ako napr. pôda, energia, kapitál, suroviny a práca), ako aj v konkrétnych odvetviach vrátane odvetvia peroxosíranov. Správa bola vo fáze začatia prešetrovania vložená do vyšetrovacieho spisu.

                     (30)

                     V žiadosti o revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti (ďalej len „žiadosť“) boli poskytnuté dodatočné dôkazy o výrazných deformáciách v odvetví peroxosíranov v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b), ktoré dopĺňajú správu. Žiadatelia poskytli dôkazy o tom, že výroba a predaj prešetrovaného výrobku je ovplyvnená (aspoň potenciálne) deformáciami uvedenými v správe, najmä vysokými mierami zasahovania štátu v odvetví peroxosíranov.

               3.1.2.2.   Výrazné deformácie s vplyvom na ceny a náklady na domácom trhu v ČĽR: všeobecný hospodársky kontext

                     (31)

                     Čínsky hospodársky systém je založený na koncepcii „socialistického trhového hospodárstva“. Táto koncepcia je zakotvená v čínskej ústave a určuje spôsob správy hospodárskych záležitostí v ČĽR. Hlavnou zásadou je „socialistické verejné vlastníctvo výrobných prostriedkov, t. j. všeľudové vlastníctvo a kolektívne vlastníctvo pracujúceho ľudu“. Štátne hospodárstvo sa považuje za „vedúcu silu národného hospodárstva“ a štát má mandát na „zabezpečenie jeho konsolidácie a rastu“ (10). Celkové nastavenie čínskeho hospodárstva preto nielenže umožňuje značné zasahovanie vlády do hospodárstva, ale takéto zasahovanie je výslovne nariadené. Koncepcia nadradenosti verejného vlastníctva nad súkromným vlastníctvom preniká celým právnym systémom a zdôrazňuje sa ako všeobecná zásada vo všetkých kľúčových právnych predpisoch. Najlepším príkladom je čínsky zákon o vlastníctve: odkazuje sa v ňom na primárne štádium socializmu a štát sa v ňom poveruje, aby presadzoval základný hospodársky systém, v ktorom zohráva dominantnú úlohu verejné vlastníctvo. Iné formy vlastníctva sú tolerované, pričom právny poriadok im umožňuje, aby sa rozvíjali popri štátnom vlastníctve (11).

                     (32)

                     Okrem toho sa podľa čínskeho právneho poriadku socialistické trhové hospodárstvo rozvíja pod vedením Komunistickej strany Číny. Štruktúry čínskeho štátu a Komunistickej strany Číny sú vzájomne prepojené na každej úrovni (právnej, inštitucionálnej a personálnej) a vytvárajú mimoriadne komplexnú štruktúru, v ktorej sa úlohy Komunistickej strany Číny a štátu nedajú oddeliť. Po zmene čínskej ústavy v marci 2018 sa na vedúcu úlohu Komunistickej strany Číny kladie ešte väčší dôraz, čo potvrdzuje aj text článku 1 ústavy. Za pôvodnú prvú vetu ustanovenia: „[s]ocialistické zriadenie je základným systémom Čínskej ľudovej republiky“, bola doplnená nová veta, ktorá znie takto: „[u]rčujúcim prvkom socializmu charakteristického pre Čínu je vedúca úloha Komunistickej strany Číny (12)“. Je to názorný príklad kontroly Komunistickej strany Číny nad hospodárskym systémom v ČĽR. Táto kontrola je neoddeliteľnou súčasťou čínskeho systému a presahuje to, čo je obvyklé v iných krajinách, v ktorých vlády uplatňujú všeobecnú makroekonomickú kontrolu, v rámci ktorej ale voľne pôsobia trhové sily.

                     (33)

                     Po prvé, na úrovni celkovej administratívnej kontroly sa smerovanie čínskeho hospodárstva riadi komplexným systémom priemyselného plánovania, ktorý ovplyvňuje všetky hospodárske činnosti v krajine. Všetky tieto plány zahŕňajú komplexnú a zložitú sústavu odvetví a prierezových politík a sú prítomné na všetkých úrovniach štátnej správy. Plány na úrovni provincií sú podrobné, zatiaľ čo v národných plánoch sa stanovujú širšie ciele. V plánoch sú vymedzené aj nástroje na podporu príslušných priemyselných odvetví/sektorov, ako aj časové rámce, v ktorých sa majú ciele dosiahnuť. Niektoré plány obsahujú výslovne stanovené výkonnostné ciele. Na základe týchto plánov sa jednotlivé priemyselné odvetvia a/alebo projekty zvolia za (pozitívne alebo negatívne) priority v súlade s prioritami vlády a priradia sa im konkrétne rozvojové ciele (modernizácia priemyslu, expanzia do zahraničia atď.). Hospodárske subjekty, tak súkromné, ako aj štátom vlastnené, musia efektívne prispôsobovať svoje podnikateľské činnosti reáliám, ktoré ukladá systém plánovania. Nielen z dôvodu záväznosti plánov, ale aj preto, že sa príslušné čínske orgány na všetkých úrovniach verejnej správy pridŕžajú systému plánov a zodpovedajúcim spôsobom využívajú právomoci, ktoré im boli zverené, sú hospodárske subjekty vedené k tomu, aby plnili priority stanovené v plánoch (13).

                     (34)

                     Po druhé, pokiaľ ide o prideľovanie finančných zdrojov, finančný systém Číny ovládajú štátom vlastnené komerčné banky. Tieto banky musia pri vytváraní a vykonávaní svojich úverových politík postupovať v súlade s cieľmi priemyselnej politiky vlády namiesto toho, aby v prvom rade posúdili ekonomické prínosy daného projektu (pozri aj oddiel 3.3.2.9 ďalej) (14). To isté platí aj vo vzťahu k ostatným zložkám čínskeho finančného systému, ako napr. akciové trhy, trhy s dlhopismi, trhy so súkromným vlastným kapitálom atď. Hoci to má v tomto prípade menší dosah než v prípade bankového sektora, nie sú inštitucionálne a prevádzkovo zriadené tak, aby maximalizovali efektívne fungovanie finančných trhov, ale aby zabezpečovali kontrolu a umožňovali zasahovanie zo strany štátu a Komunistickej strany Číny (15).

                     (35)

                     Po tretie, pokiaľ ide o regulačné prostredie, zásahy štátu do hospodárstva majú viacero foriem. Napríklad pravidlá verejného obstarávania sa pravidelne používajú na dosahovanie politických cieľov, ktoré sú iné než ekonomická efektívnosť, čím oslabujú trhové zásady v tejto oblasti. V príslušných právnych predpisoch sa konkrétne stanovuje, že verejné obstarávanie sa má vykonávať tak, aby sa uľahčilo dosahovanie cieľov vytýčených v štátnych politikách. Povaha týchto cieľov však nie je presne vymedzená, čo rozhodovacím orgánom ponecháva široký priestor na voľné rozhodovanie (16). Podobne aj v oblasti investícií si čínska vláda udržiava značnú kontrolu nad smerovaním a veľkosťou štátnych aj súkromných investícií a značný vplyv v tomto ohľade. Orgány využívajú preverovanie investícií, ako aj rôzne investičné stimuly, obmedzenia a zákazy, ktoré im slúžia ako dôležitý nástroj na podporu cieľov priemyselnej politiky, ako je napr. zachovanie kontroly štátu nad kľúčovými sektormi alebo posilnenie domáceho výrobného odvetvia (17).

                     (36)

                     Možno teda zhrnúť, že čínsky hospodársky model sa zakladá na určitých základných axiómach, ktorými sa zaisťuje a podporuje široká škála zásahov vlády. Takéto značné zasahovanie vlády je v rozpore s voľným pôsobením trhových síl, v dôsledku čoho sa deformuje efektívne rozdeľovanie zdrojov v súlade s trhovými zásadami (18).

               3.1.2.3.   Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) prvej zarážky základného nariadenia: príslušný trh zásobovaný do značnej miery podnikmi, ktoré vlastnia, ovládajú, nad ktorými vykonávajú dozor alebo ktoré usmerňujú orgány vyvážajúcej krajiny

                     (37)

                     Podniky, ktoré vlastní, ovláda a nad ktorými vykonáva dozor alebo ktoré usmerňuje štát, predstavujú v ČĽR podstatnú časť hospodárstva.

                     (38)

                     Jediný čínsky výrobca peroxosíranov, ktorý spolupracoval s Komisiou v tomto prešetrovaní, je v súkromnom vlastníctve. Komisia nemá presné informácie o vlastníckej štruktúre ďalších spoločností, ktoré pôsobia v ČĽR v odvetví peroxosíranov.

                     (39)

                     Pokiaľ ide o ovládanie, politický dozor alebo usmerňovanie zo strany štátu, vláda a Komunistická strana Číny udržujú štruktúry, ktorými zabezpečujú svoj neustály vplyv v podnikoch. Štát (a v mnohých ohľadoch aj Komunistická strana Číny) nielen aktívne formuluje všeobecné hospodárske politiky a dohliada na ich realizáciu jednotlivými podnikmi, ale osobuje si aj právo zúčastňovať sa na ich prevádzkovom rozhodovaní. Prvky, ktoré poukazujú na existenciu kontroly vlády nad podnikmi v odvetví peroxosíranov, sa podrobnejšie rozoberajú v oddiele 3.1.2.4. Vysoká miera kontroly a zasahovania vlády do odvetvia chemického priemyslu, ako sa opisuje ďalej, bráni aj súkromným výrobcom peroxosíranov, aby fungovali za trhových podmienok.

               3.1.2.4.   Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) druhej zarážky základného nariadenia: prítomnosť štátu vo firmách, ktorá mu umožňuje zasahovať do cien alebo nákladov

                     (40)

                     Čínska vláda môže zasahovať do cien a nákladov prostredníctvom prítomnosti štátu vo firmách. Ako je stanovené v čínskych zákonoch, bunky Komunistickej strany Číny v podnikoch, a to štátom vlastnených, ako aj súkromných, sú ďalším kanálom, cez ktorý môže štát zasahovať do obchodných rozhodnutí. Podľa čínskeho práva obchodných spoločností sa má v každej spoločnosti zriadiť podniková organizácia Komunistickej strany Číny (s najmenej troma členmi Komunistickej strany Číny, ako sa uvádza v stanovách tejto strany (19)), pričom daná spoločnosť má zabezpečiť na činnosť tejto straníckej organizácie potrebné podmienky. Objavujú sa aj informácie, že Komunistická strana Číny vyvíja tlak na súkromné spoločnosti, aby kládli patriotizmus na prvé miesto a dodržiavali stranícku disciplínu (20). Podľa informácií z roku 2017 pôsobili stranícke bunky v 70 % z približne 1,86 milióna súkromných spoločností, pričom sa vyvíja čoraz väčší tlak, aby tieto organizácie Komunistickej strany Číny mali pri obchodných rozhodnutiach spoločností, v ktorých pôsobia, posledné slovo (21). Tieto pravidlá sa uplatňujú všeobecne v celom čínskom hospodárstve. Komisia zistila, že tieto pravidlá sa uplatňujú aj na výrobcov peroxosíranov a na dodávateľov ich vstupov.

                     (41)

                     V pôvodnom prešetrovaní týkajúcom sa peroxosíranov sa konkrétne v prípade jednej spoločnosti zistilo, že väčšina členov predstavenstva vrátane predsedu, ktorý v spoločnosti vlastnil významný podiel, zostala tá istá ako pred privatizáciou a vymenoval ju štát. Takisto sa zistilo, že sú členmi Komunistickej strany Číny. Okrem toho sa zistilo, že spoločnosť nedokázala zdokumentovať platbu za podiely počas privatizačného procesu (22).

                     (42)

                     V prípade inej spoločnosti, o ktorej sa zistilo, že bola založená ako štátom vlastnený podnik, ktorý bol sprivatizovaný v roku 2000, sa v pôvodnom prešetrovaní ukázalo, že traja zamestnanci, ktorí boli pred privatizáciou vo vedení, viedli privatizáciu a ponechali si kontrolu nad hlavnými rozhodovacími orgánmi spoločnosti. Zistilo sa, že tieto tri osoby boli členmi Komunistickej strany Číny (23). Pokiaľ ide o tretiu spoločnosť, ktorá bola predmetom pôvodného prešetrovania, zistilo sa, že kapitál, ktorý sa použil na jej založenie, pochádzal z podnikov v spoločnom vlastníctve, ktoré spravoval súčasný predseda spoločnosti (24).

                     (43)

                     Na trh má ďalej rušivý vplyv prítomnosť štátu na finančných trhoch a jeho zasahovanie do nich (pozri aj oddiel 3.3.2.8 ďalej), ako aj do poskytovania surovín a vstupov (25).

                     (44)

                     Na základe všetkých uvedených skutočností a vzhľadom na to, že chýbajú informácie, ktoré by odporovali uvedeným úvahám, Komisia dospela k záveru, že prítomnosť štátu vo firmách v odvetví peroxosíranov, ako aj vo finančnom sektore a iných odvetviach vstupov, v kombinácii s rámcom opísaným v oddiele 3.3.2.3 a nasledujúcich oddieloch, umožňuje čínskej vláde zasahovať do cien a nákladov.

               3.1.2.5.   Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) tretej zarážky základného nariadenia: diskriminačné verejné politiky alebo opatrenia v prospech domácich dodávateľov alebo iné ovplyvňovanie síl voľného trhu

                     (45)

                     Smerovanie čínskeho hospodárstva je do značnej miery určované prepracovaným systémom plánovania, ktorý stanovuje priority a predpisuje ciele, na ktoré sa musia ústredné štátne orgány a miestne samosprávy zamerať. Príslušné plány existujú na všetkých úrovniach štátnej správy a pokrývajú prakticky všetky hospodárske odvetvia, pričom ciele stanovené plánovacími nástrojmi sú záväzné a orgány na každej správnej úrovni monitorujú plnenie plánov príslušnými orgánmi štátnej správy na nižšej úrovni. Z celkového hľadiska tento systém plánovania v ČĽR vedie k tomu, že zdroje smerujú do odvetví, ktoré vláda určila za strategické, resp. inak politicky významné, namiesto toho, aby boli prideľované v súlade s trhovými silami (26).

                     (46)

                     Najúplnejším a najpodrobnejším politickým dokumentom, ktorý sa týka čínskeho chemického odvetvia, je 13. päťročný plán pre petrochemický a chemický priemysel (2016 – 2020) (ďalej len „plán“). Napríklad, pokiaľ ide o amoniak, kľúčovú surovinu pre peroxosírany, v pláne sa vyzýva k zameraniu sa na posilnenie budovania druhej fázy závodu v Cangzhou Zhengyuan na výrobu 600 000 ton amoniaku (27). V pláne sa stanovuje, že v zásade sa nemá vybudovať žiaden nový závod na výrobu syntetického amoniaku, v ktorom by sa ako surovina používalo bezdymové kusové uhlie a zemný plyn. Dôraz sa má klásť skôr na budovanie konkurenčnej výhody odvetvia ta, že sa vytvoria nové prepojenia v priemyselnom reťazci, ako napríklad medzi uhlíkovým a chemickým odvetvím (28). V pláne sa tiež presadzujú sústavy technológií a zariadení na zabezpečenie ročnej produkcie, ktorá by presahovala jeden milión ton syntetického amoniaku a syntetického metanolu (29).

                     (47)

                     Pokiaľ ide o ďalšiu kľúčovú surovinu, a to kyselinu sírovú, 13. päťročný plán pre petrochemický priemysel v provincii Heibei je príkladom toho, ako sa politické ciele presúvajú z celoštátnej úrovne na ďalšiu správnu úroveň. V nadväznosti na preskúmanie výsledkov, ktoré sa dosiahli v rámci 12. päťročného plánu, sú v tomto pláne identifikované hlavné problémy pre nadchádzajúce päťročné obdobie, ako napríklad potreba zlepšiť štruktúru výrobkov (30).

                     (48)

                     Pokiaľ ide o ďalšiu surovinu, a to hydroxid draselný, draselné soli sú uvedené v 13. päťročnom pláne pre nerastné suroviny. V pláne sú identifikované viaceré problémy v odvetví ťažby: vládne zásahy do rozdeľovania zdrojov sú stále relatívne početné, trhové zásady uplatniteľné na ťažobné práva sú neúplné, moderný ťažobný trhový systém ešte nie je dokončený (31). Draselná soľ je jedným z nerastov, ktoré sú určené za „strategické“. Jedným z výslovných cieľov plánu je konsolidovať bázy draselnej soli v oblastiach Qinghai Chaerhan a Xinjiang Lopnur, aby bolo možné udržať sebestačnosť krajiny na úrovni 55 % až 60 % a kontrolovať intenzitu ťažby draselnej soli a ďalšie zvyšovania výrobných kapacít (32).

                     (49)

                     Okrem toho štát ďalšími rozličnými zásahmi ovplyvňuje dodávateľský reťazec v celej Číne v oblasti hlavných surovín a energie. V odvetví elektrickej energie existuje vysoká miera štátneho zasahovania, nadmerná kapacita, diferencované a/alebo preferenčné ceny elektrickej energie na účely zníženia faktúr za elektrinu pre odvetvie peroxosíranov v Číne (33). Pokiaľ ide o síran amónny, v tejto oblasti existujú subvenčné schémy, najmä programy v oblasti daní, poskytovania pôdy, úverové programy, granty, ako aj ďalšie programy (34). Pokiaľ ide o hydroxid sodný (žieravá sóda): elektrická energia sa poskytuje za nižšie sadzby (35).

                     (50)

                     Považuje sa teda za preukázané, že čínska vláda má zavedené verejné politiky, ktoré ovplyvňujú voľné pôsobenie trhových síl, pokiaľ ide o produkciu surovín, ktoré sa používajú v odvetví peroxosíranov. Takéto opatrenia bránia normálnemu fungovaniu trhových síl.

               3.1.2.6.   Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) štvrtej zarážky základného nariadenia: neexistencia, diskriminačné uplatňovanie alebo nedostatočné presadzovanie predpisov z oblasti konkurzného práva, práva obchodných spoločností alebo majetkového práva

                     (51)

                     Podľa informácií v spise sa čínsky konkurzný systém zdá nedostatočný, pokiaľ ide o dosahovanie jeho hlavných cieľov, ako je spravodlivé uspokojenie pohľadávok a dlhov a ochrana zákonných práv a záujmov veriteľov a dlžníkov. Príčinou je podľa všetkého skutočnosť, že aj keď čínske konkurzné právo formálne vychádza z podobných zásad ako v zodpovedajúcich právnych predpisoch v iných krajinách, čínsky systém sa vyznačuje systematicky neuspokojivým presadzovaním práva. Počet konkurzov zostáva tradične nízky v pomere k veľkosti hospodárstva krajiny, a to v neposlednom rade aj z dôvodu, že insolvenčné konania sú poznačené viacerými nedostatkami, ktoré v praxi pôsobia odrádzajúco pri podávaní žiadosti o konkurz. Okrem toho štát stále zohráva silnú a aktívnu úlohu v insolvenčnom konaní, pričom nezriedka priamo ovplyvňuje jeho výsledok (36).

                     (52)

                     Nedostatky v systéme vlastníckych práv sú okrem toho obzvlášť zreteľné vo vzťahu k vlastníctvu pôdy a k právam na užívanie pôdy v ČĽR (37). Všetku pôdu vlastní čínsky štát (pozemky na vidieku sú v kolektívnom vlastníctve a mestské pozemky vo vlastníctve štátu). Jej prideľovanie závisí výlučne od štátu. V krajine existujú právne ustanovenia, ktorých cieľom je udeľovať práva na užívanie pôdy transparentným spôsobom a za trhové ceny, napr. zavedením ponukových konaní. Tieto ustanovenia sa však často nedodržiavajú a niektorí kupujúci získavajú pôdu zadarmo alebo za sadzby, ktoré sú nižšie ako trhové (38). Okrem toho orgány pri prideľovaní pôdy často sledujú konkrétne politické ciele vrátane vykonávania hospodárskych plánov (39).

                     (53)

                     Zdá sa teda, že čínske predpisy v oblasti konkurzného a majetkového práva nefungujú tak, ako by mali, čo spôsobuje deformácie, keď sa platobne neschopné firmy udržiavajú nad vodou, ako aj deformácie pri poskytovaní a nadobúdaní pôdy v ČĽR. Tieto právne predpisy sa uplatňujú aj v súvislosti s odvetvím peroxosíranov a dodávateľmi jeho surovín. V súvislosti s dvoma výrobcami peroxosíranov Komisia zistila, že deformácie sa preniesli z netrhového hospodárstva, najmä pokiaľ ide o cenu získaných práv na užívanie pôdy (40). Nedávne prešetrovania v iných odvetviach tiež potvrdili udeľovanie práv na užívanie pôdy za nižšiu než primeranú odplatu (41).

                     (54)

                     So zreteľom na uvedené skutočnosti a nespoluprácu v tejto veci Komisia dospela k záveru, že v odvetví peroxosíranov existuje diskriminačné uplatňovanie alebo nedostatočné presadzovanie predpisov v oblasti konkurzného a majetkového práva.

               3.1.2.7.   Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) piatej zarážky základného nariadenia: deformácia mzdových nákladov

                     (55)

                     Systém miezd založených na trhových princípoch sa v ČĽR nemôže naplno rozvíjať, pretože pracovníkom a zamestnávateľom sa bráni vo výkone ich práv na kolektívne organizovanie sa. ČĽR neratifikovala viacero základných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce, a to najmä dohovorov súvisiacich so slobodou združovania a s kolektívnym vyjednávaním (42). Podľa celoštátneho práva pôsobí len jedna odborová organizácia. Táto organizácia však nie je nezávislá od štátnych orgánov a jej zapájanie sa do kolektívneho vyjednávania a ochrany práv pracovníkov je stále len rudimentárne (43). Mobilitu čínskej pracovnej sily okrem toho sťažuje aj systém registrácie domácností, ktorý obmedzuje prístup k plnej škále dávok sociálneho zabezpečenia a iných dávok len na miestnych obyvateľov v danej správnej oblasti. Vedie to zvyčajne k tomu, že pracovníci, ktorí nemajú bydlisko registrované v danej lokalite, majú krehkú pozíciu v zamestnaní a nižší príjem než držitelia miestnej registrácie bydliska (44). Tieto zistenia poukazujú na deformáciu mzdových nákladov v ČĽR.

                     (56)

                     Nič v spise týkajúcom sa tohto prešetrovania nepreukázalo, že sa na odvetvie peroxosíranov nevzťahuje systém čínskeho pracovného práva. V skutočnosti sa zdá, že aj toto odvetvie ovplyvňujú deformácie mzdových nákladov jednak priamo (pri výrobe prešetrovaného výrobku), ako aj nepriamo (pri prístupe ku kapitálu alebo k vstupom od spoločností, ktoré podliehajú rovnakému pracovnoprávnemu systému v ČĽR).

                     (57)

                     Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že mzdové náklady v odvetví peroxosíranov, a to aj v súvislosti s prešetrovaným výrobkom, boli deformované.

               3.1.2.8.   Výrazné deformácie podľa článku 2 ods. 6a písm. b) šiestej zarážky základného nariadenia: prístup k finančným prostriedkom poskytovaným inštitúciami, ktoré plnia ciele verejnej politiky alebo iným spôsobom nekonajú nezávisle od štátu

                     (58)

                     Prístup obchodných subjektov ku kapitálu v ČĽR je poznačený rôznymi deformáciami.

                     (59)

                     Po prvé, čínsky finančný systém sa vyznačuje silným postavením štátom vlastnených bánk (45), ktoré pri poskytovaní prístupu k financovaniu zohľadňujú iné kritériá než hospodársku životaschopnosť projektu. Podobne ako štátom vlastnené nefinančné podniky, aj banky sú stále prepojené so štátom, a to nielen prostredníctvom vlastníckych, ale aj osobných vzťahov (vrcholové vedenie vo veľkých štátom vlastnených finančných inštitúciách vymenúva v konečnom dôsledku Komunistická strana Číny) (46), a takisto rovnako ako štátom vlastnené nefinančné podniky aj banky pravidelne vykonávajú verejné politiky, ktoré skoncipovala vláda. Banky si takýmto spôsobom plnia svoju výslovnú zákonnú povinnosť vykonávať svoju podnikateľskú činnosť v súlade s potrebami národného hospodárskeho a sociálneho rozvoja a na základe usmernení priemyselných politík štátu (47). Túto situáciu ešte zhoršujú ďalšie pravidlá, na základe ktorých sa financie smerujú do odvetví, ktoré vláda označila za podporované alebo inak významné (48).

                     (60)

                     Hoci treba uznať, že môžu existovať rôzne právne nástroje odkazujúce na potrebu dodržiavať obvyklé bankové postupy a prudenciálne pravidlá, ako napríklad nutnosť posúdenia úverovej bonity dlžníka, z príslušných dôkazov vyplýva, že tieto ustanovenia zohrávajú pri uplatňovaní týchto rôznych právnych nástrojov len vedľajšiu úlohu (49). Na základe zistení v predchádzajúcich prešetrovaniach na ochranu obchodu sa tiež dospelo k rovnakému záveru (50).

                     (61)

                     Dlhopisové a úverové ratingy sú navyše často skreslené, a to z viacerých dôvodov, okrem iného aj preto, že posúdenie rizika je ovplyvnené strategickým významom firmy pre čínsku vládu a silou implicitnej vládnej záruky. Odhady jasne naznačujú, že čínske úverové ratingy systematicky zodpovedajú nižším medzinárodným ratingom (51).

                     (62)

                     To má za následok zvýhodnené poskytovanie úverov štátom vlastneným podnikom, veľkým a náležite prepojeným súkromným firmám a firmám v kľúčových priemyselných odvetviach, čo znamená, že dostupnosť kapitálu a náklady naň nie sú rovnaké pre všetky subjekty na trhu.

                     (63)

                     Po druhé, náklady na prijaté úvery a pôžičky sa v snahe podporiť rast investícií udržiavali na umelo nízkej úrovni. To viedlo k nadmernému využívaniu kapitálových investícií s čoraz nižšou návratnosťou investícií. Túto skutočnosť dokladá nedávny nárast zadlženosti podnikov v štátnom sektore napriek výraznému poklesu ziskovosti, čo svedčí o tom, že mechanizmy uplatňované v bankovom systéme nefungujú štandardným komerčným spôsobom.

                     (64)

                     Po tretie, hoci v októbri 2015 sa dosiahla liberalizácia nominálnych úrokových sadzieb, cenové signály stále nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, ale sú ovplyvnené vládou vyvolanými deformáciami. Podiel úverov poskytnutých pri referenčnej úrokovej sadzbe, resp. pod ňou, predstavuje totiž aj naďalej 45 % zo všetkých poskytnutých úverov a podľa všetkého sa viac využívajú cielené úvery, pretože tento podiel sa od roku 2015 markantne zvýšil napriek zhoršujúcim sa hospodárskym podmienkam (52). Umelo nízke úrokové sadzby vedú k podhodnocovaniu ceny kapitálu a následne k jeho nadmernému užívaniu.

                     (65)

                     Celkový nárast úverov v ČĽR poukazuje na zhoršujúcu sa efektívnosť prideľovania kapitálu bez akýchkoľvek náznakov sprísnenia úverových podmienok, ktoré by sa dalo očakávať v nedeformovanom trhovom prostredí. V dôsledku toho sa v uplynulých rokoch prudko zvýšilo množstvo nesplácaných úverov. V situácii zvyšovania rizikovej zadlženosti sa čínska vláda rozhodla vyhýbať sa úverovým zlyhaniam. Následne sa problémy s nedobytnými pohľadávkami riešili prolongovaním, v dôsledku čoho vznikli tzv. zombie spoločnosti, alebo prevodom vlastníctva dlhu (napr. prostredníctvom fúzií alebo konverzie dlhu na kapitál) bez toho, aby sa nutne odstránil celkový problém s dlhom alebo riešili jeho hlavné príčiny (53).

                     (66)

                     Aj napriek nedávnym krokom, ktoré sa podnikli v snahe liberalizovať trh, je systém poskytovania úverov pre podnikových klientov v ČĽR poznačený zásadnými systematickými problémami a deformáciami, ktoré vyplývajú z pretrvávajúcej všadeprítomnej úlohy štátu na kapitálových trhoch.

                     (67)

                     Nič v spise týkajúcom sa tohto prešetrovania nepreukázalo, že výrobcovia peroxosíranov a/alebo dodávatelia surovín a ďalších vstupov neprofitujú z tohto finančného systému.

                     (68)

                     So zreteľom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že výrobcovia peroxosíranov mali prístup k finančným prostriedkom poskytovaným inštitúciami, ktoré plnia ciele verejnej politiky alebo iným spôsobom nekonajú nezávisle od štátu.

               3.1.2.9.   Systémový charakter opísaných deformácií

                     (69)

                     Komisia poznamenala, že deformácie opísané v správe sa neobmedzujú na žiadne konkrétne priemyselné odvetvie. Z dostupných dôkazov naopak vyplýva, že skutočnosti a črty čínskeho systému, ako sú opísané v predchádzajúcich oddieloch 3.1.2.1 až 3.1.2.8, ako aj v častiach A a B správy, sa uplatňujú v celej krajine a naprieč odvetviami hospodárstva.

                     (70)

                     Na výrobu peroxosíranov sú potrebné kľúčové suroviny. Keď výrobcovia nakupujú/zazmluvňujú tieto vstupy, ceny, ktoré platia (a ktoré sa zaznamenávajú ako ich náklady), sú jednoznačne vystavené rovnakým systémovým deformáciám, aké už boli spomenuté. Napríklad dodávatelia vstupov zamestnávajú pracovnú silu, ktorá je ovplyvnená týmito deformáciami. Môžu si požičať peniaze, ktoré podliehajú deformáciám vo finančnom sektore, resp. pri prideľovaní kapitálu. Okrem toho podliehajú systému plánovania, ktorý sa uplatňuje na všetkých úrovniach štátnej správy a vo všetkých odvetviach.

                     (71)

                     V dôsledku toho nielenže nemožno použiť predajné ceny peroxosíranov na domácom trhu, ale skreslené sú aj všetky náklady na vstupy (vrátane surovín, energie, pôdy, financovania, práce atď.), pretože tvorba ich cien je ovplyvnená značným zasahovaním vlády, ako sa opisuje vyššie. Zásahy vlády opísané v súvislosti s prideľovaním kapitálu, pôdou, prácou, energiou a surovinami sú totiž prítomné v celej ČĽR. To napríklad znamená, že vstup, ktorý bol sám osebe vyrobený v ČĽR kombináciou rôznych výrobných faktorov, je vystavený výrazným deformáciám.

               3.1.2.10.   Záver

                     (72)

                     Analýza uvedená v oddieloch 3.1.2.2 až 3.1.2.9, ktorá zahŕňa preskúmanie všetkých dostupných dôkazov o zasahovaní ČĽR do hospodárstva krajiny vo všeobecnosti, ako aj o jej zasahovaní do odvetvia peroxosíranov (vrátane prešetrovaného výrobku), preukázala, že ceny alebo náklady vrátane nákladov na suroviny, energiu a prácu nie sú výsledkom voľného pôsobenia trhových síl, pretože sú ovplyvnené značným zasahovaním vlády v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia. Na základe toho a vzhľadom na skutočnosť, že vláda ČĽR nespolupracovala a vyvážajúci výrobcovia z ČĽR poskytli obmedzené informácie o týchto záležitostiach, Komisia dospela k záveru, že na stanovenie normálnej hodnoty nie je v tomto prípade vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu.

                     (73)

                     Komisia preto pristúpila k vytvoreniu normálnej hodnoty výlučne na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty, čiže v tomto prípade postupovala na základe zodpovedajúcich nákladov na výrobu a predaj v primeranej reprezentatívnej krajine v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia, ako sa rozoberá v ďalšom oddiele. Komisia pripomenula, že nebolo predložené žiadne tvrdenie, podľa ktorého niektoré náklady na domácom trhu neboli deformované v zmysle článku 2 ods. 6a písm. a) tretej zarážky základného nariadenia.

               3.1.3.   Reprezentatívna krajina

                     (74)

                     Komisia sa pri výbere reprezentatívnej krajiny opierala o tieto kritériá:

                                 a)

                                 úroveň hospodárskeho rozvoja podobná ČĽR. Komisia na tento účel posúdila krajiny, ktoré majú podľa databázy Svetovej banky (54) podobný hrubý národný dôchodok na obyvateľa ako ČĽR;

                                 b)

                                 výroba prešetrovaného výrobku v danej krajine;

                                 c)

                                 dostupnosť príslušných verejných údajov v danej krajine;

                                 d)

                                 ak je možných reprezentatívnych krajín viac, v relevantnom prípade sa uprednostní krajina s náležitou úrovňou sociálnej a environmentálnej ochrany.

                     (75)

                     Na základe údajov, ktoré má Komisia k dispozícii, prešetrovaný výrobok vyrába obmedzený počet výrobcov v obmedzenom počte krajín. Podstatná časť výroby sa nachádza v Čínskej ľudovej republike, Indii, EÚ, Turecku, Japonsku a USA.

                     (76)

                     Spomedzi krajín, v ktorých sa uskutočňuje výroba, má podľa indexu Svetovej banky len Turecko podobnú úroveň hospodárskeho rozvoja ako Čínska ľudová republika.
                     Na základe vyššie uvedených kritérií bolo preto Turecko určené ako jediná možná reprezentatívna krajina.

                     (77)

                     Jediná strana, ktorá sa k tomu vyjadrila sú žiadatelia, ktorí tento výber podporili. Keďže neboli predložené žiadne pripomienky namietajúce proti tomu, aby sa Turecko použilo ako reprezentatívna krajina, Komisia potvrdila svoje zistenia v súvislosti s reprezentatívnou krajinou a normálnu hodnotu vytvorila na základe údajov z Turecka.

               3.1.4.   Metodika výpočtu

                     (78)

                     Na účely stanovenia vytvorenej normálnej hodnoty Komisia uplatnila túto metodiku. Ako prvé stanovila nedeformované priame výrobné náklady. Následne vynásobila spotrebu výrobných faktorov zistenú na úrovni výrobného procesu spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v prípade materiálov, práce, energie a vody nedeformovanými jednotkovými nákladmi zistenými v Turecku ako reprezentatívnej krajine.

                     (79)

                     Po druhé, Komisia pripočítala k vyššie zisteným priamym výrobným nákladom predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk tureckej spoločnosti Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi’s (ďalej len „Ak-kim“). Ak-kim bola jedinou spoločnosťou, ktorá vyrábala peroxosírany v reprezentatívnej krajine a ktorej verejne dostupné údaje boli k dispozícii v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia. Z toho dôvodu a vzhľadom na to, zainteresované strany nepredložili žiadne pripomienky, sa usúdilo, že spoločnosť Ak-kim je vhodnou spoločnosťou na účely stanovenia nedeformovanej a primeranej sumy predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku na výpočet normálnej hodnoty.

                     (80)

                     Na tomto základe Komisia vytvorila pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu normálnu hodnotu pre jednotlivé druhy výrobku na základe cien zo závodu v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia.

               3.1.4.1.   Údaje použité na vytvorenie normálnej hodnoty

                     (81)

                     V záznamoch z 15. januára a zo 6. mája Komisia uviedla, že na vytvorenie normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia má v úmysle použiť tieto zdroje:

                                 a)

                                 databázu Global Trae Atlas (ďalej len „GTA“) (55), pokiaľ ide o suroviny;

                                 b)

                                 Turecký štatistický úrad (ďalej len „Turkstat“) (56), pokiaľ ide o prácu a elektrickú energiu;

                                 c)

                                 databázu Orbis (57), pokiaľ ide o finančné údaje o tureckej spoločnosti (Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi) týkajúce sa predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku.

                     (82)

                     V nasledujúcej tabuľke sa súhrnne uvádzajú výrobné faktory, ktoré sa použili pri výpočtoch, spolu s ich zodpovedajúcimi kódmi HS a jednotkovými hodnotami z GTA alebo tureckých databáz, vrátane dovozných ciel a nákladov na dopravu.

                        Tabuľka 1

                        Výrobné faktory

                                 Výrobný faktor

                                 Kód HS (58)

                                 Cena v jüanoch/jednotku

                                 Suroviny

                                 Kyselina sírová; oleum

                                 2807 00

                                 371,86/tonu

                                 Bezvodý amoniak

                                 2814 10

                                 2 099,05/tonu

                                 Síran amónny

                                 3102 21

                                 1 079,46/tonu

                                 Hydroxid sodný (žieravá sóda)

                                 2815 12

                                 2 601,91/tonu

                                 Hydroxid draselný

                                 2815 20

                                 4 063,65/tonu

                                 Práca

                                 Náklady práce vo výrobnom sektore

                                 neuvádza sa

                                 43,96/hodinu

                                 Energia

                                 Elektrina

                                 neuvádza sa

                                 0,485/kWh

               3.1.4.2.   Suroviny

                     (83)

                     S cieľom stanoviť nedeformovanú cenu surovín na úrovni dodania do závodu výrobcovi z reprezentatívnej krajiny Komisia použila ako základ vážený priemer dovoznej ceny do reprezentatívnej krajiny, ako bol vykázaný v GTA, ku ktorému pripočítala dovozné clá a náklady na dopravu. Dovoz z ČĽR bol vylúčený pre existenciu výrazných deformácií v tejto krajine, ako sa stanovilo v oddiele 3.1.2. Po vylúčení ČĽR dovoz z iných tretích krajín zostal reprezentatívny, pričom sa pohyboval od 48 % do 100 % celkových objemov dovezených do Turecka.

                     (84)

                     Pokiaľ ide o dovozné clá, Komisia poznamenala, že Turecko dovážalo príslušné suroviny z viac než 70 krajín pri rôznych úrovniach sadzieb dovozného cla a vo výrazne rozličných objemoch. Z toho dôvodu a keďže v revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti nie je nutné vypočítať presné dumpingové rozpätie, ale namiesto toho určiť pravdepodobnosť pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu, Komisia vypočítala dovozné clá pre každú surovinu na základe reprezentatívnych objemov dovozu z obmedzeného počtu krajín, ktoré v prípade väčšiny surovín predstavovali takmer celé množstvo všetkého dovozu a v žiadnom prípade menej než 90 % celkového dovozu.

                     (85)

                     Komisia vyjadrila náklady na dopravu, ktoré vznikli spolupracujúcemu vyvážajúcemu výrobcovi pri dodávke surovín, ako percento skutočných nákladov na suroviny a potom to isté percento uplatnila na nedeformované náklady tých istých surovín, aby získala nedeformované náklady na dopravu. Komisia usúdila, že pomer medzi nákladmi vyvážajúceho výrobcu na suroviny a vykázanými nákladmi na dopravu by sa mohol v rámci tohto prešetrovania oprávnene použiť ako indikátor na účely odhadu nedeformovaných nákladov na suroviny pri dodávke do závodu spoločnosti.

               3.1.4.3.   Práca

                     (86)

                     Turecký štatistický inštitút uverejňuje podrobné informácie o mzdách v rôznych hospodárskych odvetviach v Turecku. Komisia použila mzdy vykázané v spracovateľskom priemysle za rok 2016 pre hospodársku činnosť C.20 (Výroba chemikálií a chemických výrobkov) (59) podľa klasifikácie NACE Rev.2 (60). Priemerná mesačná hodnota za rok 2016 bola náležite upravená o infláciu podľa cenového indexu domácich výrobcov (61), ktorý zverejnil Turecký štatistický úrad.

               3.1.4.4.   Elektrina

                     (87)

                     Cenu elektrickej energie pre priemyselných používateľov v Turecku uverejňuje Turecký štatistický úrad vo svojich pravidelných tlačových správach. Komisia použila údaje o priemyselných cenách elektrickej energie v príslušnom pásme spotreby v kuruşoch/kWh (62) uverejnené 26. marca 2019 (vzťahujúce sa na obdobie revízneho prešetrovania) (63).

               3.1.4.5.   Para a ostatné priame náklady

                     (88)

                     Para nie je predmetom cezhraničného obchodu a nemá kód HS. S cieľom stanoviť nedeformovanú cenu pary preto Komisia najskôr vypočítala percento, ktoré para predstavuje v rámci celkových zostávajúcich výrobných faktorov, a potom toto percento uplatnila na nedeformované celkové náklady tých istých výrobných faktorov.

                     (89)

                     Komisia uplatnila rovnakú metodiku v prípade ostatných priamych nákladov, ktoré spolu predstavujú približne 2 % celkovej hodnoty výrobných faktorov vykázaných vyvážajúcim výrobcom.

               3.1.4.6.   Režijné náklady spojené s výrobou

                     (90)

                     S cieľom stanoviť nedeformovanú hodnotu režijných nákladov spojených s výrobou Komisia použila podiel priamych výrobných nákladov, ktorý v štruktúre nákladov spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu predstavujú režijné náklady spojené s výrobou. Presnejšie, Komisia najskôr vyjadrila skutočné režijné náklady spojené s výrobou spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu ako percento celkových skutočných priamych výrobných nákladov. Následne to isté percento uplatnila na nedeformovanú hodnotu priamych výrobných nákladov, aby získala nedeformovanú hodnotu režijných nákladov spojených s výrobou. Komisia usúdila, že tento postup je v tomto prípade primeraný, keďže neboli k dispozícii žiadne verejne dostupné údaje týkajúce sa režijných nákladov spojených s výrobou, ktoré vznikli tureckému výrobcovi, ktorý bol vybraný na účely stanovenia predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku (pozri odôvodnenie (91)), pričom takto vypočítaná suma zohľadňuje skutočné výrobné faktory, ktoré použili jednotliví vyvážajúci výrobcovia, potom je ale vynásobená nedeformovanými výrobnými nákladmi za použitia vhodnej reprezentatívnej krajiny.

               3.1.4.7.   Predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisky

                     (91)

                     Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) štvrtého pododseku základného nariadenia „vytvorená normálna hodnota musí zahŕňať nedeformovanú a primeranú sumu na administratívne, predajné a všeobecné náklady a zisk“.

                     (92)

                     Na stanovenie nedeformovanej hodnoty, pokiaľ ide o predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisky, Komisia použila finančné údaje jedinej tureckej spoločnosti vyrábajúcej prešetrovaný výrobok, spoločnosti Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi, vykázané v databáze Orbis (64). Na základe dostupných informácií týkajúcich sa spoločnosti sa väčšina jej podnikateľskej činnosti týkala prešetrovaného výrobku a vychádzajúc z informácií z účtovnej závierky sa počas tohto obdobia nevyskytli žiadne mimoriadne udalosti, ktoré by si vyžadovali úpravu vykázaných údajov.

                     (93)

                     V dôsledku toho sa do nedeformovaných priamych výrobných nákladov započítali tieto položky:

                                 a)

                                 predajné, všeobecné a administratívne náklady vo výške 19,34 % vyjadrené ako náklady na predaný tovar a uplatnené na súčet priamych výrobných nákladov;

                                 b)

                                 zisk vo výške 27,81 % vyjadrený ako náklady na predaný tovar a uplatnený na priame výrobné náklady.

               3.2.   Vývozná cena a dumpingové rozpätie

                     (94)

                     Počas obdobia revízneho prešetrovania spolupracujúci vyvážajúci výrobca predal v Únii len malé objemy. Z toho dôvodu sa usúdilo, že ceny nie sú reprezentatívne. Komisia preto tieto predaje nepovažovala za spoľahlivý základ na stanovenie vývoznej ceny na účely výpočtu dumpingu.

               3.3.   Pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu

                     (95)

                     Podľa údajov z databázy Comext prakticky všetok dovoz do Únie z ČĽR počas obdobia revízneho prešetrovania uskutočnil vývozca, v prípade ktorého sa v pôvodnom prešetrovaní dumping nezistil (65) a ktorý nie je predmetom tohto revízneho prešetrovania.

                     (96)

                     Na analýzu pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu v prípade, že by uplynula platnosť opatrení, Komisia teda v súlade s metodikou použitou v predchádzajúcom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti porovnala vývoznú cenu spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu do tretích krajín (66) s normálnou hodnotou.

               3.3.1.   Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenu do ostatných krajín sveta

                     (97)

                     S cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou do ostatných krajín sveta Komisia formou úprav primerane zohľadnila rozdiely ovplyvňujúce ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Ceny predaja na vývoz FOB upravila o náklady na vnútrozemskú dopravu, manipuláciu a nakládku, náklady na balenie, bankové poplatky a úverové náklady, zatiaľ čo predajné ceny CIF okrem toho upravila aj o námorné poistenie a prepravu.

                     (98)

                     Keďže vyvážajúci výrobca zaplatil zo svojho predaja na vývoz plnú DPH, Komisia upravila vytvorenú normálnu hodnotu o plnú DPH.

                     (99)

                     Komisia tak stanovila, že spolupracujúci výrobca predával do všetkých tretích krajín za ceny, ktoré sú o viac než 20 % nižšie ako normálna hodnota.

               3.3.2.   Výrobná kapacita a voľná kapacita v ČĽR

                     (100)

                     V ČĽR je 15 výrobcov prešetrovaného výrobku. V žiadosti o revízne prešetrovanie žiadatelia na základe interných informácií (67) odhadli, že Čína disponuje značnou nadmernou kapacitou predstavujúcou najmenej 75 000 ton ročne (68). Výrobná kapacita takéhoto rozsahu znamená, že Čína samotná by mohla pokryť celkovú spotrebu v Únii, ktorá podľa odhadov počas obdobia revízneho prešetrovania dosahovala 35 000 až 45 000 ton.

                     (101)

                     Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že Čína patrí k najväčším výrobcom peroxosíranov na svete a že má značnú voľnú kapacitu, ktorú by mohla ľahko vyviezť do Únie, ak by došlo k zrušeniu opatrení.

                     (102)

                     Okrem toho trh Únie zostáva pre čínskych vyvážajúcich výrobcov vzhľadom na svoju pomerne značnú veľkosť a stabilne rastúcu spotrebu, ako sa uvádza v oddiele 5.2, naďalej atraktívnym trhom.

               3.4.   Záver o pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu

                     (103)

                     Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že existuje pravdepodobnosť, že v prípade uplynutia platnosti súčasných opatrení by došlo k opätovnému výskytu dumpingu. Najmä úroveň normálnych hodnôt stanovených v Číne, úroveň vývozných cien spolupracujúceho výrobcu na trhoch tretích krajín, atraktívnosť trhu Únie a dostupná veľká výrobná kapacita v ČĽR naznačujú, že ak sa zrušia súčasné opatrenia, s vysokou pravdepodobnosťou dôjde k opätovnému výskytu dumpingu.

               4.   PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU UJMY

         4.1.   Výroba v Únii a výrobné odvetvie Únie

                     (104)

                     V Únii vyrábajú peroxosírany dvaja výrobcovia. Ich výroba predstavuje 100 % celkovej výroby v Únii počas ORP. Obidvaja výrobcovia podporili žiadosť o revízne prešetrovanie a spolupracovali pri prešetrovaní.

                     (105)

                     Tieto dve spoločnosti teda predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia a ďalej sa uvádzajú ako „výrobné odvetvie Únie“.

               4.2.   Predbežná poznámka

                     (106)

                     Na účely ochrany dôverných informácií podľa článku 19 základného nariadenia sa údaje týkajúce sa týchto dvoch výrobcov z Únie prezentujú vo forme indexov alebo ako rozpätí.

                     (107)

                     Informácie o dovoze boli analyzované na úrovni číselného znaku KN v prípade troch hlavných druhov podobného výrobku, a to síranu amónneho, persíranu sodného, persíranu draselného, a na úrovni kódu TARIC v prípade štvrtého druhu, monopersíranu draselného. Analýza dovozu bola doplnená o údaje zhromaždené podľa článku 14 ods. 6 základného nariadenia.

               4.3.   Spotreba v Únii

                     (108)

                     Spotreba v Únii bola stanovená na základe objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie a údajov o dovoze z Eurostatu, a to na úrovni číselného znaku KN a kódu TARIC. Tieto objemy predaja sa krížovo skontrolovali a v prípade potreby aktualizovali vzhľadom na overené informácie od výrobcov z Únie.

                     (109)

                     Spotreba v Únii sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

                        Tabuľka 2

                        Spotreba

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ORP

                                 Spotreba (v tonách)

                                 37 000 – 43 000

                                 37 000 – 43 000

                                 37 000 – 43 000

                                 37 000 – 43 000

                                    Index (2009 = 100)

                                 100

                                 100

                                 106

                                 108

                                 Zdroj: vyplnené dotazníky, Eurostat, databáza podľa článku 14 ods. 6

                     (110)

                     Spotreba v Únii narástla za posudzované obdobie o 8 %.

               4.4.   Dovoz do Únie z ČĽR

         4.4.1.   Objem a podiel na trhu

                     (111)

                     Ako sa uvádza v odôvodnení (95), takmer všetok dovoz z ČĽR pochádza od jednej spoločnosti, v prípade ktorej sa v pôvodnom prešetrovaní dumping nezistil. Keďže dovoz, na ktorý sa vzťahujú opatrenia, nie je významný (podiel na trhu menší než 1 %), Komisia zistila, že ceny nie sú reprezentatívne. V dôsledku toho Komisia dospela k záveru, že vývoj cien dumpingového dovozu sa nedá analyzovať. Z toho istého dôvodu sa nedalo vypočítať cenové podhodnotenie tohto dovozu.

               4.5.   Dovoz z iných tretích krajín

                     (112)

                     V nasledujúcej tabuľke sa uvádza objem, ceny a podiel dovozu z iných krajín na trhu, ako aj nedumpingového dovozu z Číny počas posudzovaného obdobia. Vzhľadom na dôvernosť informácií, ako bolo vysvetlené v odôvodnení (106), sú údaje o podiele na trhu a objemoch nedumpingového dovozu z Číny zverejnené vo forme indexov.

                        Tabuľka 3

                        Dovoz z iných tretích krajín a nedumpingový dovoz z Číny

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ORP

                                    Čína

                                 Objem dovozu (v tonách)

                                 3 000 – 3 500

                                 2 500- 3 000

                                 3 500 – 4 000

                                 4 000 – 4 500

                                 Objem nedumpingového dovozu

                                    Index (2015 = 100)

                                 100

                                 84

                                 114

                                 135

                                 Cena v EUR/tonu

                                 1100 – 1300

                                 1100 – 1200

                                 1000 – 1100

                                 1 000-1 100

                                 Podiel na trhu

                                    Index (2015 = 100)

                                 100

                                 84

                                 108

                                 125

                                    Turecko

                                 Objem dovozu (v tonách)

                                 2 328

                                 2 522

                                 2 008

                                 2 303

                                    Index (2015 = 100)

                                 100

                                 108

                                 86

                                 99

                                 Cena v EUR/tonu

                                 1 177

                                 1 216

                                 1 240

                                 1 344

                                    Index (2015 = 100)

                                 100

                                 103

                                 105

                                 114

                                 Podiel na trhu

                                    Index

                                 100

                                 108

                                 82

                                 92

                                    USA

                                 Objem dovozu (v tonách)

                                 4 520

                                 4 828

                                 5 019

                                 5 364

                                    Index (2015 = 100)

                                 100

                                 107

                                 111

                                 119

                                 Cena v EUR/tonu

                                 1 104

                                 1 588

                                 1 204

                                 1 275

                                    Index (2015 = 100)

                                 100

                                 144

                                 109

                                 116

                                 Podiel na trhu

                                    Index

                                 100

                                 107

                                 105

                                 110

                                    India

                                 Objem dovozu (v tonách)

                                 934

                                 956

                                 1 299

                                 1 668

                                    Index (2015 = 100)

                                 100

                                 102

                                 139

                                 179

                                 Cena v EUR/tonu

                                 1 537

                                 1 514

                                 1 487

                                 1 545

                                    Index (2015 = 100)

                                 100

                                 99

                                 97

                                 101

                                 Podiel na trhu

                                    Index

                                 100

                                 102

                                 132

                                 165

                                    Ostatné tretie krajiny

                                 Objem dovozu (v tonách)

                                 819

                                 1 042

                                 1 223

                                 1 088

                                    Index (2009 = 100)

                                 100

                                 127

                                 149

                                 133

                                 Cena v EUR/tonu

                                 1 148

                                 1 397

                                 1 305

                                 1 411

                                    Index (2009 = 100)

                                 100

                                 122

                                 114

                                 123

                                 Podiel na trhu

                                    Index

                                 100

                                 127

                                 141

                                 123

                                    Tretie krajiny spolu

                                 Objem dovozu (v tonách)

                                 9 000-12 000

                                 10 000-13 000

                                 11 000-14 000

                                 12 000-15 000

                                    Index (2009 = 100)

                                 100

                                 102

                                 112

                                 125

                                 Cena v EUR/tonu

                                 1 000-1 200

                                 1 200-1 400

                                 1 200-1 400

                                 1 200-1 400

                                    Index (2009 = 100)

                                 100

                                 117

                                 102

                                 106

                                 Podiel na trhu

                                    Index

                                 100

                                 102

                                 106

                                 116

                                    Zdroj: Eurostat, databáza podľa článku 14 ods. 6

                     (113)

                     Objem dovozu z iných tretích krajín (vrátane nedumpingového dovozu z Číny) na trh Únie vzrástol v posudzovanom období približne o 25 % a priemerná cena sa za rovnaké obdobie zvýšila približne o 6 %. Podiel iných tretích krajín (vrátane nedumpingového dovozu z Číny) na trhu sa za rovnaké obdobie takisto zvýšil o približne 16 % Výrobné odvetvie Únie zároveň zvýšilo svoje ceny v priemere o 5 %, ako je uvedené ďalej v odôvodnení (124).

               4.6.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

                     (114)

                     Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych faktorov a ekonomických ukazovateľov, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.

               4.6.1.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

                     (115)

                     Počas posudzovaného obdobia sa výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity výrobného odvetvia Únie vyvíjali takto:

                        Tabuľka 4

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ORP

                                 Objem výroby (v tonách)

                                 30 000 – 40 000

                                 30 000 – 40 000

                                 30 000 – 40 000

                                 30 000 – 40 000

                                    Index (2015 = 100)

                                 100

                                 100

                                 104

                                 101

                                 Výrobná kapacita (v tonách)

                                 40 000 – 45 000

                                 40 000 – 45 000

                                 40 000 – 45 000

                                 40 000 – 45 000

                                    Index (2015 = 100)

                                 100

                                 104

                                 103

                                 103

                                 Využitie kapacity (%)

                                 80-90

                                 80-90

                                 80-90

                                 80-90

                                    Index (2015 = 100)

                                 100

                                 96

                                 101

                                 99

                                 Zdroj: zodpovedané dotazníky

                     (116)

                     Z uvedeného vyplýva, že došlo k miernemu zvýšeniu výrobnej kapacity (o 2 až 4 %), ale objem výroby a využitie kapacity zostali stabilné.

               4.6.2.   Objem predaja a podiel na trhu v Únii

                     (117)

                     Počas posudzovaného obdobia sa predaj v Únii uskutočňovaný výrobným odvetvím Únie vyvíjal takto:

                        Tabuľka 5

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ORP

                                 Objem predaja v Únii (v tonách)

                                 20 000 – 30 000

                                 20 000 – 30 000

                                 20 000 – 30 000

                                 20 000 – 30 000

                                    Index (2015 = 100)

                                 100

                                 99

                                 103

                                 101

                                 Podiel na trhu

                                    Index (2015 = 100)

                                 100

                                 99

                                 98

                                 93

                                 Zdroj: zodpovedané dotazníky, Eurostat, databáza podľa článku 14 ods. 6

                     (118)

                     Predaj výrobného odvetvia Únie na trhu Únie zostal počas posudzovaného obdobia stabilný. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu však za rovnaké obdobie postupne klesol o 7 %, zatiaľ čo spotreba v Únii sa zvýšila o 8 %.

               4.6.3.   Zamestnanosť a produktivita

                     (119)

                     Počas posudzovaného obdobia sa úroveň zamestnanosti a produktivita vo výrobnom odvetví Únie vyvíjali takto:

                        Tabuľka 6

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ORP

                                    Index zamestnancov (2015 = 100)

                                 100

                                 103

                                 102

                                 103

                                    Index produktivity (2015 = 100)

                                 100

                                 97

                                 102

                                 99

                                 Zdroj: zodpovedané dotazníky

                     (120)

                     Zamestnanosť sa v priebehu posudzovaného obdobia zvyšovala a vzrástla o 3 %. Produktivita pracovnej sily u výrobcov z Únie, ktorá sa meria ako objem výroby (v tonách) na zamestnanca za rok, zostala v posudzovanom období stabilná. Čiastočným dôvodom je úsilie výrobného odvetvia Únie reagovať v predchádzajúcich rokoch na tlak, ktorý v tom čase plynul z dumpingového dovozu z ČĽR, keď odvetvie už pred posudzovaným obdobím zvyšovalo produktivitu na vysoké úrovne.

               4.6.4.   Rast

                     (121)

                     Rast spotreby v Únii dosiahol počas posudzovaného obdobia 8 percentuálnych bodov. Výrobné odvetvie Únie však nedokázalo z tohto skromného nárastu spotreby ťažiť, pretože počas posudzovaného obdobia naďalej strácalo podiel na trhu.

               4.6.5.   Zásoby

                     (122)

                     Počas posudzovaného obdobia sa úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky vyvíjala takto:

                        Tabuľka 7

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ORP

                                 Zásoby (v tonách)

                                 2 000 – 3 000

                                 2 000 – 3 000

                                 2 000 – 3 000

                                 2 000 – 3 000

                                    Index (2015 = 100)

                                 100

                                 113

                                 101

                                 108

                                 Zdroj: zodpovedané dotazníky

                     (123)

                     Hoci sa úroveň konečného stavu zásob výrobného odvetvia Únie v období od roku 2015 do ORP zvýšila, vzhľadom na úroveň výroby naďalej zostáva pomerne nízka.

               4.6.6.   Priemerné jednotkové predajné ceny v Únii a výrobné náklady

                     (124)

                     Počas posudzovaného obdobia sa priemerné jednotkové predajné ceny účtované neprepojeným zákazníkom v Únii a priemerné jednotkové výrobné náklady výrobcov z Únie zaradených do vzorky vyvíjali takto:

                        Tabuľka 8

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 ORP

                                 Priemerné jednotkové predajné ceny v Únii

                                    Index (2015 = 100)

                                 100

                                 101

                                 101

                                 105

                                 Jednotkové výrobné náklady

                                    Index (2015 = 100)

                                 100

                                 102

                                 99

                                 104

                                 Zdroj: zodpovedané dotazníky

                     (125)

                     Počas posudzovaného obdobia sa náklady výrobného odvetvia Únie zvýšili o 3 až 5 %. Jeho ceny zároveň narástli o 4 až 6 %, takže výrobné odvetvie Únie dokázalo pokryť nárast nákladov tak, že zvýšilo svoje ceny,

               4.6.7.   Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií, schopnosť získať kapitál a mzdy

            Tabuľka 9

                     2015

                     2016

                     2017

                     ORP

                     Ziskovosť

                        Index (2015 = 100)

                     100

                     86

                     123

                     110

                     Peňažný tok

                        Index (2015 = 100)

                     100

                     79

                     117

                     103

                     Investície

                        Index (2015 = 100)

                     100

                     60

                     91

                     99

                     Návratnosť investícií

                        Index (2015 = 100)

                     100

                     88

                     128

                     110

                     Ročné náklady práce na zamestnanca

                        Index (2015 = 100)

                     100

                     97

                     102

                     103

                     Zdroj: zodpovedané dotazníky

                     (126)

                     Komisia stanovila ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky tak, že vyjadrila čistý zisk pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii ako percentuálny podiel obratu z tohto predaja. Počas posudzovaného obdobia ziskovosť výrobného odvetvia Únie kolísala od minima na úrovni 6 až 8 % v roku 2016 až po maximum na úrovni 8 až 10 % v roku 2017, a teda pod cieľovým ziskom stanoveným v pôvodnom prešetrovaní (t. j. 12,0 %).

                     (127)

                     Počas posudzovaného obdobia sa peňažný tok výrobného odvetvia Únie zvýšil o 3 %, zatiaľ čo úroveň investícií zostala stabilná.

                     (128)

                     Medzi rokom 2015 a obdobím revízneho prešetrovania sa návratnosť investícií, vymedzená ako zisk v percentách z čistej účtovnej hodnoty investícií, zvýšila o 10 %. V tom istom období priemerné mzdové úrovne mierne vzrástli, pričom sledovali ten istý trend ako jednotkové výrobné náklady.

               4.6.8.   Rozsah dumpingu a zotavenie z minulého dumpingu

                     (129)

                     Ako už bolo vysvetlené, počas posudzovaného obdobia nedochádzalo k dumpingovému dovozu z ČĽR, preto nebolo možné posúdiť veľkosť dumpingového rozpätia.

                     (130)

                     V posudzovanom období výrobné odvetvie Únie vykazovalo známky zotavenia z účinkov minulého dumpingu. Výroba v Únii, využitie kapacity, predaj a investície zostali na stabilnej úrovni, zatiaľ čo peňažný tok a návratnosť investícií sa vyvíjali pozitívnym smerom. Vo výrobnom odvetví Únie sa počas posudzovaného obdobia dokonca mierne zvýšila zamestnanosť. Hoci sa teda objemy predaja nezvýšili v súlade s trendom dopytu na trhu Únie, a počas posudzovaného obdobia zostali na stabilnej úrovni, Komisia dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie sa zotavilo z minulého dumpingu.

               4.7.   Záver

                     (131)

                     Situácia výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia zlepšila. Väčšina ukazovateľov ujmy vykazovala pozitívny alebo stabilný trend. Skutočnosť, že opatrenia boli pre výrobné odvetvie Únie prospešné, ilustrujú okrem iného aj vysoká úroveň využitia kapacity a zvýšenie peňažného toku a návratnosti investícií. Dovoz z ČĽR prítomný na trhu Únie pochádza od jediného čínskeho výrobcu, v prípade ktorého sa v pôvodnom prešetrovaní nezistil dumping. Komisia na základe uvedených skutočností dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie neutrpelo počas obdobia revízneho prešetrovania značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

               5.   PRAVDEPODOBNOSŤ OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU UJMY

                     (132)

                     V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia Komisia ďalej preskúmala pravdepodobnosť opätovného výskytu značnej ujmy, ak by platnosť opatrení proti ČĽR uplynula.

                     (133)

                     Predmetom analýzy boli tieto prvky: výrobná kapacita a voľná kapacita v ČĽR, atraktívnosť trhu Únie vrátane zváženia existencie antidumpingových alebo vyrovnávacích opatrení týkajúcich sa peroxosíranov v iných tretích krajinách, cenové správanie čínskych vyvážajúcich výrobcov na trhoch iných tretích krajín a vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie.

               5.1.   Výrobná kapacita a voľná kapacita v ČĽR

                     (134)

                     ČĽR je zďaleka najväčším svetovým vývozcom prešetrovaného výrobku na svete. Na základe celkovej hodnoty vyvezeného tovaru počas obdobia revízneho prešetrovania bola EÚ tretím najdôležitejším vývozným trhom ČĽR (69).

                     (135)

                     Ako bolo vysvetlené v odôvodneniach (100) až (101), výrobcovia v ČĽR majú značné výrobné kapacity a značnú odhadovanú voľnú kapacitu, ktorá výrazne prekračuje celkovú spotrebu v Únii počas obdobia revízneho prešetrovania.

               5.2.   Atraktívnosť trhu Únie

                     (136)

                     Trh Únie je najväčším dovozcom prešetrovaného výrobku na svete (70). Okrem toho, ako už bolo znázornené v tabuľke 1, spotreba dotknutého výrobku v Únii sa od roku 2015 do ORP zvýšila o 8 %. Z toho vyplýva, že spotreba v Únii je naďalej silná a rastie. Trh Únie zostáva vzhľadom na jeho pomerne značnú veľkosť a stabilne rastúcu spotrebu pre čínskych vyvážajúcich výrobcov naďalej atraktívnym trhom.

                     (137)

                     Opatrenia na ochranu obchodu proti vývozu prešetrovaného výrobku sú navyše zavedené v iných tretích krajinách, ako sú USA a India, čo čínskym vyvážajúcim výrobcom sťažuje vývoz na tieto trhy a ešte viac zvyšuje atraktívnosť trhu Únie, na ktorý sa tento vývoz môže presmerovať.

               5.3.   Cenové správanie čínskych vyvážajúcich výrobcov

                     (138)

                     Ďalším prvkom, ktorý preukazuje atraktívnosť trhu Únie, je stratégia stanovovania cien čínskych vyvážajúcich výrobcov. V tejto súvislosti bola vykonaná analýza založená na porovnaní medzi predajnými cenami výrobcov z Únie a cenami zo závodu účtovanými čínskym spolupracujúcim výrobcom tretím krajinám, ktoré boli upravené na úroveň CIF tak, že sa k nim pripočítali náklady na dopravu a poistenie do Únie, a upravili sa o náklady po dovoze a zmluvné clá. Z týchto výpočtov vyplynulo, že čínske vývozné ceny sú o 26 % nižšie než predajné ceny výrobcov z Únie, ak sa porovnávajú na rovnakej úrovni. Rovnaká analýza sa vykonala na základe všetkých čínskych vývozných cien do tretích krajín (okrem Únie), ktoré boli vykázané v databáze Global Trade Atlas. Z týchto výpočtov vyplynulo, že čínske vývozné ceny sú o 18 % nižšie než predajné ceny výrobcov z Únie, ak sa porovnávajú na rovnakej úrovni. Dá sa preto odôvodnene očakávať, že v prípade uplynutia platnosti opatrení bude tento čínsky dovoz vstupovať na trh Únie za ceny nižšie než ceny účtované výrobným odvetvím Únie.

                     (139)

                     Vzhľadom na veľké voľné kapacity v ČĽR, atraktívnosť trhu Únie a cenové správanie čínskych vyvážajúcich výrobcov, ako bolo zhrnuté v odôvodneniach (134) až (138), je pravdepodobné, že v prípade uplynutia platnosti opatrení by už v krátkodobom horizonte boli k dispozícii na predaj/presmerovanie do Únie významné objemy peroxosíranov za nízke ceny.

                     (140)

                     V dôsledku toho by výrobné odvetvie Únie, ktoré je v súčasnosti schopné uspokojovať dopyt v Únii, pravdepodobne stratilo objemy predaja, ako aj podiely na trhu Únie.

               5.4.   Vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie

                     (141)

                     S cieľom posúdiť pravdepodobný vplyv uplynutia platnosti opatrení na výrobné odvetvie Únie, ak by k tomu došlo, Komisia analyzovala, čo by sa pravdepodobne stalo s predajnými cenami výrobného odvetvia Únie, s objemom predaja a so ziskovosťou, ak by čínsky dovoz za nízke ceny vstupoval na trh Únie vo veľkých objemoch.

                     (142)

                     V tejto súvislosti sa pripomína, že keď uplynula platnosť opatrení v období od roku 2002 do roku 2007, čínsky dumpingový dovoz vyskočil z 200 ton v roku 2001 na takmer 9 000 ton v roku 2006, čo viedlo k zníženiu cien, strate podielu na trhu a výraznému poklesu ziskovosti výrobného odvetvia Únie.

                     (143)

                     Na základe skúseností z minulosti a vzhľadom na súčasnú konkurenčnú situáciu výrobného odvetvia Únie Komisia preskúmala, aký by bol pravdepodobný vplyv uplynutia platnosti opatrení na ukazovatele ujmy. Komisia preto realizovala simuláciu, pri ktorej vychádzala z týchto predpokladov:

                                 a)

                                 Odhadovaný vývoj objemu predaja bol založený na kombinácii historického nárastu objemu, keď platnosť opatrení uplynula prvýkrát (t. j. keď čínsky dumpingový dovoz v roku 2006 dosiahol 9 000 ton), a súčasnej konkurenčnej situácie výrobného odvetvia Únie podľa jednotlivých druhov výrobku, pričom sa zohľadnili konkurenčné výhody výrobného odvetvia Únie v prípade rozličných druhov výrobku (ako napr. lepšia kvalita alebo kratšie dodacie lehoty), ako aj skutočnosť že zvýšený dovoz by neukrojil z podielu na trhu iba výrobnému odvetviu Únie, ale aj iným tretím krajinám.

                                 b)

                                 Očakávaný vývoj cien výrobného odvetvia Únie je založený na čínskych vývozných cenách počas obdobia revízneho prešetrovania, ktoré boli oznámené Únii, mínus podiel rozdielov v cenovej úrovni uvedený v odôvodnení 99, a to so zreteľom na jednotlivé druhy výrobku.

                                 c)

                                 Výsledné odhadované príjmy sa následne uplatnili na štruktúru nákladov výrobného odvetvia Únie počas obdobia revízneho prešetrovania, ktoré boli zistené overením na mieste, s cieľom vypočítať ziskovosť.

                     (144)

                     Zo simulácie vyplynulo, že uplynutie platnosti opatrení by viedlo približne k 13 % zníženiu objemu predaja výrobného odvetvia Únie po jednom roku a 20 % po dvoch rokoch, ako aj k zníženiu predajných cien výrobného odvetvia Únie o približne 15 %. V dôsledku toho by sa údaje o ziskovosti výrobného odvetvia Únie zmenili zo súčasných úrovní po jednom roku na takmer stratovú situáciu a po dvoch rokoch na stratovú situáciu.

               5.5.   Záver

                     (145)

                     Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že zrušenie opatrení na dovoz z ČĽR by malo pravdepodobne za následok opätovný výskyt značnej ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie v krátkom čase.

               6.   ZÁUJEM VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE

                     (146)

                     V odôvodnení (144) sa dospelo k záveru, že situácia výrobného odvetvia Únie by sa pravdepodobne vážne zhoršila v prípade uplynutia platnosti antidumpingových opatrení. Pokračovanie opatrení by teda bolo pre výrobné odvetvie Únie prospešné, pretože výrobcovia z Únie by mali byť schopní udržať si objem predaja, podiel na trhu, ziskovosť a svoju celkovú pozitívnu hospodársku situáciu. Ukončenie platnosti opatrení by, naopak, mohlo ohroziť životaschopnosť výrobného odvetvia Únie, pretože existujú dôvody očakávať presun čínskeho dovozu na trh Únie za dumpingové ceny, a to v značných objemoch, čo by spôsobilo opätovný výskyt ujmy.

               7.   ZÁUJEM POUŽÍVATEĽOV

                     (147)

                     Dotazník nevyplnil žiaden z oslovených používateľov. Jeden používateľ, spoločnosť Wacker Chemie AG, však predložil podanie, v ktorom tvrdil, že opatrenia by sa mali ukončiť z rozličných dôvodov, ktoré sú rozobrané nižšie.

                     (148)

                     Po prvé, tento používateľ tvrdil, že výrobné odvetvie Únie sa rozvíjalo pozitívne aj napriek výraznému dovozu z Číny a značnému dovozu z iných zdrojov za porovnateľné/často klesajúce ceny. Výrobné odvetvie Únie by preto malo byť schopné zniesť ďalšiu konkurenciu čínskeho dovozu. Po druhé, spoločnosť Wacker Chemie uviedla, že výrobcovia z Únie dokázali zdvihnúť ceny na trhu EÚ bez ohľadu na pokles výrobných nákladov. Napokon, odstránením opatrení by sa posilnila súťaž na trhu a možnosť nakupovať peroxosírany za konkurenčné ceny zo všetkých zdrojov.

                     (149)

                     Ako sa uvádza v oddiele 4.7, Komisia dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie počas obdobia revízneho prešetrovania neutrpelo značnú ujmu a že výrobné odvetvie Únie za posudzované obdobie zvýšilo svoje predajné ceny. Toto zvýšenie predajných cien však bolo spojené s rovnocenným zvýšením výrobných nákladov (pozri odôvodnenie (125)). Pokiaľ ide o dovozné ceny a objemy dovozu z ČĽR, Komisia pripomenula, že prakticky všetok dovoz z ČĽR do Únie pochádzal od vývozcu, v prípade ktorého sa v pôvodnom prešetrovaní dumping nezistil a ktorý nie je predmetom tohto revízneho prešetrovania. Navyše, dovoz z iných tretích krajín sa uskutočňoval za ceny porovnateľné s cenami výrobného odvetvia Únie, pričom tento dovoz vykazoval skôr rastúci ako klesajúci trend. Prešetrovaním sa takisto zistilo, že vzhľadom na povahu výrobku, ako aj existenciu viacerých zdrojov dodávok dostupných na trhu môžu používatelia ľahko meniť dodávateľov. Komisia preto používateľovo tvrdenie zamietla.

                     (150)

                     Okrem toho sa pôvodným prešetrovaním zistilo, že vplyv prešetrovaného výrobku na náklady na výrobky v ďalšom článku výrobného reťazca je skôr marginálny a účinok antidumpingového cla bol zanedbateľný (71). Používatelia neposkytli žiadne informácie, ktoré by vyvrátili závery, ku ktorým sa dospelo v predchádzajúcich prešetrovaniach, a to, že vplyv cla na ich podnikateľskú činnosť je marginálny.

               8.   ZÁUJEM DOVOZCOV

                     (151)

                     Žiaden z oslovených dovozcov nedovážal značné objemy prešetrovaného výrobku, a preto neboli požiadaní o vyplnenie dotazníkov. Žiaden z dovozcov, ktorí sa Komisii prihlásili na začiatku revízneho prešetrovania, nepredložil pripomienky.

                     (152)

                     Prešetrovaním sa potvrdilo, že dovozcovia môžu ľahko nakupovať z rozličných zdrojov, ktoré sú v súčasnosti dostupné na trhu, najmä od výrobného odvetvia Únie, vývozcov z USA a čínskeho vývozcu, ktorý predáva za nedumpingové ceny. Komisia v pôvodnom prešetrovaní zistila, že pomer dovozu peroxosíranov predstavoval 0,03 až 1,3 % celkového obratu dovozcov (72). Vzhľadom na neexistenciu dôkazov, ktorými by sa toto zistenie vyvrátilo, a keďže bol dovoz prešetrovaného výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania zanedbateľný, Komisia dospela k záveru, že opatrenia by sa dovozcov nemali neprimerane dotknúť.

               9.   ZÁVER

                     (153)

                     V súlade s článkom 21 základného nariadenia Komisia zvážila rôzne protichodné záujmy a osobitne zohľadnila potrebu chrániť výrobné odvetvie Únie pred pravdepodobným opätovným výskytom ujmy. Vzhľadom na chýbajúce dôkazy, ktorými by sa vyvrátili zistenia pôvodného prešetrovania, Komisia dospela k záveru, že dovozcovia a používatelia nie sú dotknutí tak významne, že by zachovanie opatrení bolo zjavne neprimerané. Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody v záujme Únie proti zachovaniu súčasných antidumpingových opatrení.

               10.   ĎALŠÍ POSTUP

                     (154)

                     Komisia 8. novembra 2019 poskytla základné skutočnosti a úvahy, na základe ktorých zamýšľala zachovať antidumpingové clá (ďalej len „konečné poskytnutie informácií“), a vyzvala strany, aby predložili pripomienky. Komisii neboli doručené žiadne pripomienky, v ktorých by zainteresované strany namietali voči poskytnutým zisteniam.

                     (155)

                     Pripomienky zainteresovaných strán Komisia posúdila a v náležitých prípadoch zohľadnila.

               11.   ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

                     (156)

                     Z uvedených skutočností vyplýva, že antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz peroxosíranov s pôvodom v Číne by sa mali zachovať.

                     (157)

                     S cieľom minimalizovať riziko obchádzania vzhľadom na veľký rozdiel v colných sadzbách je potrebné prijať osobitné opatrenia, ktorými sa zabezpečí riadne uplatňovanie individuálnych antidumpingových ciel. Spoločnosti, na ktoré sa vzťahujú individuálne antidumpingové clá, musia colným orgánom členských štátov predložiť platnú obchodnú faktúru. Faktúra musí spĺňať požiadavky stanovené v článku 1 ods. 3 tohto nariadenia. Na tovar, ktorý sa dovezie bez takejto faktúry, by sa malo vzťahovať antidumpingové clo uplatňované na „všetky ostatné spoločnosti“.

                     (158)

                     Hoci je predloženie tejto faktúry nevyhnutné na to, aby colné orgány členských štátov mohli na dovoz uplatniť individuálne sadzby antidumpingového cla, nemal by to byť jediný prvok, ktorý majú colné orgány zohľadňovať. Colné orgány členských štátov by totiž mali aj v prípade, že sa tovar predkladá s faktúrou spĺňajúcou všetky požiadavky stanovené v článku 1 ods. 3 tohto nariadenia, vykonať svoje obvyklé kontroly a môžu si podobne ako vo všetkých ostatných prípadoch vyžiadať ďalšie doklady (prepravné doklady atď.), aby mohli overiť správnosť údajov uvedených vo vyhlásení a zabezpečiť, že následné uplatnenie danej sadzby cla je oprávnené, a to v súlade s colnými predpismi.

                     (159)

                     Ak by sa výrazne zvýšil objem vývozu jednej zo spoločností, na ktoré sa vzťahujú nižšie individuálne colné sadzby, a to najmä po uložení príslušných opatrení, takéto zvýšenie objemu by sa mohlo samo osebe považovať za zmenu v štruktúre obchodu v dôsledku uloženia opatrení v zmysle článku 13 ods. 1 základného nariadenia. V takej situácii možno začať prešetrovanie obchádzania, pokiaľ sú na to splnené podmienky. V tomto prešetrovaní sa môže okrem iného preskúmať potreba odstránenia individuálnej colnej sadzby (sadzieb) a následného uloženia cla pre celú krajinu.

                     (160)

                     Ak spoločnosť s individuálnou antidumpingovou sadzbou následne zmení názov svojho subjektu, môže požiadať o pokračovanie uplatňovania tejto sadzby. Táto žiadosť musí byť adresovaná Komisii (73). Žiadosť musí obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré umožnia preukázať, že uvedenou zmenou nie je dotknuté právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje. Ak zmenou názvu spoločnosti nie je dotknuté jej právo využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje, v Úradnom vestníku Európskej únie sa uverejní oznámenie o zmene názvu.

                     (161)

                     Podľa článku 109 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (74), ak sa má v nadväznosti na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie vrátiť určitá suma, sadzbou úroku, ktorý sa má zaplatiť, by mala byť sadzba, ktorú Európska centrálna banka uplatňuje na svoje hlavné refinančné operácie, uverejnená v sérii C Úradného vestníka Európskej únie v prvý kalendárny deň každého mesiaca.

                     (162)

                     Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom 15 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/1036,

               PRIJALA TOTO NARIADENIE:

            Článok 1

               1.   Ukladá sa konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranov (persíranov) vrátane monopersíranu draselného, v súčasnosti patriacich pod číselné znaky KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kód TARIC 2842908020) a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.

               2.   Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením je v prípade výrobku opísaného v odseku 1 a vyrobeného ďalej uvedenými spoločnosťami takáto:

                           Spoločnosť

                           Clo (%)

                           Doplnkový kód TARIC

                           ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai

                           0,0

                           A820

                           United Initiators Shanghai Co., Ltd

                           24,5

                           A821

                           Všetky ostatné spoločnosti

                           71,8

                           A999

               3.   Uplatňovanie individuálnej colnej sadzby stanovenej pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá musí obsahovať vyhlásenie s dátumom a podpisom pracovníka subjektu, ktorý takúto faktúru vystavil, s uvedením jeho mena a funkcie, v tomto znení: „Ja, podpísaný(-á), potvrdzujem, že (objem) [dotknutého výrobku] predaných na vývoz do Európskej únie, na ktoré sa vzťahuje táto faktúra, vyrobila spoločnosť [názov a adresa spoločnosti] [doplnkový kód TARIC] v [dotknutej krajine]. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“ Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa sadzba cla uplatňovaná na „všetky ostatné spoločnosti“.

               4.   Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.

            Článok 2
            Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

            Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
            V Bruseli 16. januára 2020

                  Za Komisiu

                  Predsedníčka

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21, naposledy zmenené nariadením (EÚ) 2018/825 (Ú. v. EÚ L 143, 7.6.2018, s. 1).

            (2)  Ú. v. EÚ L 265, 11.10.2007, s. 1.

            (3)  Ú. v. EÚ L 338, 17.12.2013, s. 11.

            (4)  Ú. v. EÚ C 110, 23.3.2018, s. 29.

            (5)  Ú. v. EÚ C 454, 17.12.2018, s. 7.

            (6)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1584 z 25. septembra 2019, ktorým sa začína prešetrovanie týkajúce sa možného obchádzania antidumpingových opatrení uložených vykonávacím nariadením Rady (EÚ) č. 1343/2013 na dovoz peroxysíranov (persíranov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a ktorým sa zavádza registrácia takéhoto dovozu (Ú. v. EÚ L 246, 26.9.2019, s. 19).

            (7)  Brusel, 20. 12. 2017 SWD(2017) 483 final/2; k dispozícii na stránke: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

            (8)  Záznam do spisu z 15. januára, Sherlock č. t19.000129 (k dispozícii vo verejne prístupnom spise).

            (9)  Záznam do spisu zo 6. mája, Sherlock č. t19.002077 (k dispozícii vo verejne prístupnom spise).

            (10)  Správa, s. 6 – 7.

            (11)  Správa, s. 10.

            (12)  Pozri http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

            (13)  Správa, s. 41, 73 – 74.

            (14)  Správa, s. 120 – 121.

            (15)  Správa, s. 122 – 135.

            (16)  Správa, s. 167 – 168.

            (17)  Správa, s. 169 – 170, 200 – 201.

            (18)  Správa, s. 15 – 16, s. 50, s. 84, s. 108 – 9.

            (19)  Správa, s. 26.

            (20)  Správa, s. 31 – 2.

            (21)  https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU.

            (22)  Správa, s. 431.

            (23)  Správa, s. 431.

            (24)  Správa, s. 431.

            (25)  Správa, s. 111 – 150.

            (26)  Správa, s. 41 – 42, 83.

            (27)  Správa, s. 69.

            (28)  Správa, s. 409.

            (29)  Správa, s. 411.

            (30)  Správa, s. 66.

            (31)  Správa, s. 267 – 268.

            (32)  Správa, s. 271.

            (33)  Správa, s. 217 – 234.

            (34)  Správa, s. 431.

            (35)  Správa, s. 223, 231, 408 a 412.

            (36)  Správa, s. 138 – 149.

            (37)  Správa, s. 216.

            (38)  Správa, s. 213 – 215.

            (39)  Správa, s. 209 – 211.

            (40)  Pozri odôvodnenie 58 nariadenia Komisie (ES) č. 390/2007 (Ú. v. EÚ L 97, 12.4.2007, s. 6).

            (41)  Pozri odôvodnenia 478 – 493 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2018/1690 (Ú. v. EÚ L 283, 12.11.2018, s. 1).

            (42)  Správa, s. 332 – 337.

            (43)  Správa, s. 336.

            (44)  Správa, s. 337 – 341.

            (45)  Správa, s. 114 – 117.

            (46)  Správa, s. 119.

            (47)  Správa, s. 120.

            (48)  Správa, s. 121 – 122, 126 – 128, 133 – 135.

            (49)  Správa, s. 121 – 122, 126 – 128, 133 – 135.

            (50)  Správa, s. 362 – 3.

            (51)  Správa, s. 127.

            (52)  OECD Economic Surveys: China 2017 (Hospodárske prieskumy OECD: Čína 2017), OECD Publishing, Paríž, s. 22. Podrobné údaje sa nachádzajú aj v správe vydanej Čínskou ľudovou bankou China Quarterly Monetary Policy Report (Štvrťročná správa o menovej politike v Číne). Správa, s. 241.

            (53)  Správa, s. 252 – 255.

            (54)  Otvorené dáta Svetovej banky – Vyššie stredné príjmy, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income, online stav k 27. marcu 2019.

            (55)  https://connect.ihs.com/gta/standardreports

            (56)  Turecký štatistický úrad: http://www.turkstat.gov.tr.

            (57)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

            (58)  Komisia v priebehu prešetrovania zistila, že dve suroviny sa v Turecku rozčleňujú na kódy na 12-miestnej úrovni, a to kyselina sírová a hydroxid draselný. Takmer všetok dovoz do Turecka bol vykázaný v rámci jedného kódu, a to 28 07 00 00 00 19 v prípade kyseliny sírovej a 28 15 20 00 00 00 v prípade hydroxidu draselného. Ako sa uvádza v zázname z 15. januára 2019, Komisia použila úroveň šesťmiestneho kódu (HS).

            (59)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2090, online stav k 12. augustu 2019.

            (60)  Ide o štatistickú klasifikáciu hospodárskych činností, ktorú používa Eurostat, https://ec.europa.eu/eurostat/web/nace-rev2, online stav k 12. augustu 2019.

            (61)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2104, online stav k 12. augustu 2019.

            (62)  http://www.turkstat.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=30608, online stav k 12. augustu 2019. 100 kuruşov = 1 turecká líra.

            (63)  Údaje sú k dispozícii za polročné obdobia. Komisia vypočítala priemernú cenu v období revízneho prešetrovania ako 25 % za druhý polrok 2017, 50 % za prvý polrok 2018 a 25 % za druhý polrok 2018.

            (64)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201988/orbis/1/Companies/report/Index?format=114678F1-A093-E711-8A1A-2C44FD99A5A0&BookSection=GLOBALSTANDARDFORMAT&seq=0

            (65)  Ako sa uvádza v odôvodnení 5, Komisia začala prešetrovanie obchádzania týchto dovozov 26. septembra 2019. Prešetrovanie sa týka spoločnosti ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd.

            (66)  Vyvážajúci výrobca predával do 25 krajín v Ázii, severnej aj južnej Amerike, Afrike a európskych krajín, ktoré nie sú členmi Únie.

            (67)  Vo verejne prístupnej prílohe 4.2.2 písmene b) k žiadosti žiadatelia uviedli zoznam čínskych výrobných kapacít, ktorého základom sú webové sídla spoločností.

            (68)  Žiadatelia informovali o nadmernej kapacite vo verejne prístupnej verzii žiadosti, v oddiele 4.1.2, na strane 18.

            (69)  Na základe štatistických údajov z GTA.

            (70)  Na základe štatistických údajov z GTA.

            (71)  Ú. v. EÚ L 97, 12.4.2007, s. 6.

            (72)  Ú. v. EÚ L 97, 12.4.2007, s. 6.

            (73)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

            (74)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).