title: Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1077 z 1. júla 2016, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz kremíka s pôvodom v Čínskej ľudovej republike po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 a čiastočnom priebežnom preskúmaní podľa článku 11 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009

text:
               5.7.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 179/1

         VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2016/1077
   z 1. júla 2016,
   ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz kremíka s pôvodom v Čínskej ľudovej republike po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 a čiastočnom priebežnom preskúmaní podľa článku 11 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 4 a článok 11 ods. 2, 3 a 5,
   keďže:
   1.   POSTUP

   1.1.   Platné opatrenia

               (1)

               V súčasnosti platnými opatreniami sú konečné antidumpingové clo na dovoz kremíka s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) uložené vykonávacím nariadením Rady (EÚ) č. 467/2010 (2) po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 a čiastočnom priebežnom preskúmaní (ďalej len „predchádzajúce revízne prešetrovania“) podľa článku 11 ods. 3 nariadenia (ES) základného nariadenia. Tieto platné opatrenia majú podobu ciel vo výške od 16,3 % do 19 % hodnoty dovážaného tovaru.

         1.2.   Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti

               (2)

               Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (3) existujúcich opatrení bola Komisii 27. februára 2015 doručená žiadosť o začatie preskúmania pred uplynutím platnosti týchto opatrení podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. Žiadosť podala spoločnosť Euroalliages v mene výrobcov predstavujúcich 100 % výroby kremíka v Únii.

               (3)

               Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu dumpingu a opätovnému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

         1.3.   Žiadosť o čiastočné priebežné preskúmanie

               (4)

               Komisii bola 17. júna 2015 doručená žiadosť o čiastočné priebežné preskúmanie existujúcich opatrení, obmedzujúce sa na preskúmanie ujmy.

               (5)

               Žiadosť o preskúmanie podali Európski používatelia kremíkového kovu (European Users of Silicon Metal, ďalej len „EUSMET“), združenie používateľov kremíka v chemickom priemysle v Únii, zriadené na účely tohto prešetrovania. Združenie EUSMET predložilo dôkaz, že pokiaľ ide o ujmu, okolnosti, na základe ktorých boli uložené existujúce opatrenia, sa zmenili a tieto zmeny majú trvalý charakter.

               (6)

               Tieto zmeny sa týkajú zloženia a štruktúry výrobného odvetvia Únie, dopytu po kremíku v Únii, hospodárskej situácie výrobcov z Únie a štruktúry ponuky v Únii.

         1.4.   Začatie preskúmania pred uplynutím platnosti a čiastočného priebežného preskúmania

               (7)

               Komisia začala 28. mája 2015 preskúmanie pred uplynutím platnosti opatrení na dovoz kremíka s pôvodom v ČĽR do Únie a uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (4).

               (8)

               Dňa 1. septembra 2015 začala Komisia čiastočné priebežné preskúmanie obmedzené na ujmu v súvislosti s dovozom kremíka s pôvodom v ČĽR do Únie a uverejnila samostatné oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (5).

         1.5.   Zainteresované strany

               (9)

               V oznámení o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti Komisia vyzvala zainteresované strany na účasť na prešetrovaní. Komisia okrem toho výslovne informovala známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov, čínske orgány, známych dovozcov a používateľov o začatí preskúmania a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.

               (10)

               Komisia zároveň uviedla, že má v úmysle použiť Spojené štáty americké (ďalej len „USA“) ako tretiu krajinu s trhovým hospodárstvom (ďalej len „analogická krajina“), ako navrhuje žiadateľ, v zmysle článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia. Komisia preto o začatí konania informovala aj orgány a výrobcu v USA a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.

               (11)

               Komisia zároveň zaslala oznámenie orgánom v Austrálii, Brazílii, Nórsku, Rusku, Južnej Afrike a Thajsku, v ktorom ich informovala o začatí prešetrovania a požiadala ich o informácie o výrobe a predaji kremíka v týchto krajinách. Následne boli všetkým známym výrobcom kremíka v týchto krajinách zaslané listy so žiadosťou o ich spoluprácu pri preskúmaní, ku ktorým bol priložený dotazník.

               (12)

               V oznámení o začatí čiastočného priebežného preskúmania Komisia vyzvala zainteresované strany na účasť na prešetrovaní. Komisia okrem toho informovala známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov, čínske orgány, známych dovozcov a používateľov o začatí preskúmania a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.

               (13)

               Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu týchto prešetrovaní a požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

         1.6.   Výber vzorky

               (14)

               V oboch oznámeniach o začatí konania Komisia uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vytvoriť vzorku vyvážajúcich výrobcov a dovozcov.

         1.6.1.   Výber vzorky dovozcov

               (15)

               S cieľom rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v prípade, že áno, vybrať vzorku, Komisia požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.

               (16)

               Jeden neprepojený dovozca poskytol požadované informácie a súhlasil so zaradením do vzorky. Komisia vzhľadom na tento malý počet rozhodla, že výber vzorky nie je potrebný.

         1.6.2.   Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR

               (17)

               S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, aby poskytli všetky informácie stanovené v oznámení o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti. Komisia okrem toho požiadala zastupiteľský úrad ČĽR pri Európskej únii, aby určila a/alebo kontaktovala prípadných iných vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli mať záujem o účasť na prešetrovaní.

               (18)

               Jedenásť čínskych vyvážajúcich výrobcov a dvaja obchodníci poskytli požadované informácie a súhlasili so zahrnutím do vzorky. Komisia pôvodne navrhla vzorku troch vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho objemu vývozu, ktorý bolo možné overiť v čase, ktorý bol k dispozícii.

               (19)

               Počas konzultácií týkajúcich sa tejto vzorky jedna z troch spoločností odstúpila od spolupráce, a preto bola nahradená dvoma menšími vyvážajúcimi výrobcami, takže výslednú vzorku tvorili štyria vyvážajúci výrobcovia z desiatich spolupracujúcich.

               (20)

               Tí istí desiati vyvážajúci výrobcovia sa prihlásili v rámci výberu vzorky pre čiastočné priebežné preskúmanie, a preto bola vybraná rovnaká vzorka spoločností.

         1.7.   Odpovede na dotazníky

               (21)

               Komisia zaslala dotazníky výrobnému odvetviu Únie, dovozcovi a vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky a dostala odpovede od každého z nich. Na dotazník týkajúci sa analogickej krajiny prišli tri odpovede od výrobcov v Nórsku, Rusku a USA.

         1.8.   Overovanie na mieste

               (22)

               Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely stanovenia dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovanie na mieste podľa článku 16 základného nariadenia sa uskutočnilo v priestoroch týchto spoločností:
               a)   výrobcovia z Únie

                           —

                           FerroAtlántica S. L., Madrid, Španielsko,

                           —

                           FERROPEM, Chambéry, Francúzsko,

                           —

                           RW silicium GmbH, Pocking, Nemecko;

                     b)   dovozca

                           —

                           Stanchem Sp.J., Lublin, Poľsko;

                     c)   používatelia

                           —

                           Dow Corning Limited, Barry, Spojené kráľovstvo,

                           —

                           RAFFMETAL SPA, Casto, Taliansko,

                           —

                           TRIMET Aluminium SE, Essen, Nemecko,

                           —

                           Wacker Chemie AG, Mníchov, Nemecko;

                     d)   vyvážajúci výrobcovia v ČĽR

                           —

                           Changning Zhenyuan Smelting Silicon Co., Ltd., Yunnan,

                           —

                           CIEC Westland Corporation, Xi'an,

                           —

                           Sichuan Linhe Silicon Industrial Co., Ltd., Leshan,

                           —

                           S.au (Guilin) Trade Co., Ltd., Guilin;

                     e)   výrobca v analogickej krajine

                           —

                           Globe Specialty Metals, Miami, Florida, USA.

         1.9.   Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie

               (23)

               Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa týkalo obdobia od 1. apríla 2014 do 31. marca 2015 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“). Preskúmanie vývoja relevantného z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2011 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

         2.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

   2.1.   Príslušný výrobok

               (24)

               Príslušným výrobkom je kremík, v súčasnosti patriaci pod číselný znak KN 2804 69 00, s pôvodom v ČĽR (ďalej len „príslušný výrobok“).

         2.2.   Podobný výrobok

               (25)

               Pri prešetrovaní sa zistilo, že rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia majú tieto výrobky:

                           1.

                           príslušný výrobok;

                           2.

                           výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v USA, ktoré boli vybrané ako analogická krajina, a

                           3.

                           výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie.

               (26)

               Komisia rozhodla, že tieto výrobky sú preto podobnými výrobkami v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

         3.   DUMPING

   3.1.   Pravdepodobnosť opätovného výskytu alebo pokračovania dumpingu

               (27)

               V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia Komisia skúmala, či v súčasnosti dochádza k dumpingu a či je pravdepodobné, že by pri prípadnom uplynutí platnosti existujúcich opatrení týkajúcich sa dovozu z ČĽR došlo k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu.

         3.1.1.   Normálna hodnota a analogická krajina

               (28)

               Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota stanovila na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty v tretej krajine s trhovým hospodárstvom. Na tento účel bolo potrebné vybrať tretiu krajinu s trhovým hospodárstvom („analogická krajina“).

               (29)

               V oznámení o začatí konania Komisia informovala zainteresované strany, že ako vhodnú analogickú krajinu plánuje použiť USA, ako navrhuje spoločnosť Euroalliages, a vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky.

               (30)

               Komisia požiadala výrobcov podobného výrobku v USA, Nórsku, Brazílii, Rusku, Thajsku, Južnej Afrike a Austrálii, aby poskytli informácie.

               (31)

               Združenie EUSMET poznamenalo, že USA nie sú vhodnou analogickou krajinou, odmietlo Austráliu, Brazíliu a Rusko, a ako alternatívu navrhlo Nórsko.

               (32)

               Nórsko bolo použité ako analogická krajina v predchádzajúcich prešetrovaniach, ale bolo odmietnuté ako vhodná analogická krajina v predchádzajúcich revíznych prešetrovaniach, a to z dôvodov uvedených v odôvodnení 35 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 467/2010. Na začiatku tohto prešetrovania boli zaslané dotazníky obom nórskym výrobcom, ale spoluprácu poskytol len jeden z nich, pričom tento výrobca neuskutočnil žiadny domáci predaj.

               (33)

               Na základe dôkazov z odpovedí na tento dotazník, ktoré svedčia o nulovom domácom predaji, Komisia dospela k záveru, že okolnosti týkajúce sa nórskeho domáceho trhu sa od predchádzajúcich revíznych prešetrovaní v roku 2010 nezmenili. Komisia preto nepovažuje Nórsko za vhodnú analogickú krajinu.

               (34)

               Brazília bola použitá ako analogická krajina v predchádzajúcich prešetrovaniach, ale žiadna brazílska spoločnosť neodpovedala na dotazník, ktorý im bol zaslaný, vrátane spoločností, ktoré spolupracovali pri predchádzajúcich prešetrovaniach.

               (35)

               Združenie EUSMET požiadalo Komisiu, aby USA zamietla z týchto dôvodov:

                           —

                           v USA je len jeden výrobca, ktorý predáva na domácom trhu,

                           —

                           uplatňujú sa tam clá na dovoz z určitých krajín, najmä z ČĽR a Ruska,

                           —

                           považuje ceny na domácom trhu v USA za umelo vysoké a nereprezentatívne.

               (36)

               Spoločnosť Euroalliages reagovala na pripomienky združenia EUSMET týkajúce sa USA ako analogickej krajiny takto:

                           —

                           USA je významný dovozca kremíka s rastúcim dopytom a klesajúcou výrobou,

                           —

                           existuje veľa zdrojov dovozu kremíka, ktoré buď nepodliehajú clu, alebo podliehajú iba bežnému clu,

                           —

                           v USA sa za posledných 40 rokov neuskutočnila žiadna investícia do nových výrobných závodov, a keby boli ceny vyššie ako trhová hodnota, objavila by sa nová produkcia kremíka a prešlo by sa z ferosilíciových pecí na kremíkové pece.

               (37)

               Združenie EUSMET následne zaslalo ďalšie pripomienky týkajúce sa USA ako analogickej krajiny, v ktorých uviedlo, že podľa jeho posúdenia nie sú údaje od výrobcu z USA ani objektívne, ani presné, a mohli by neprípustne ovplyvniť výsledok prešetrovania. Združenie uviedlo, že jeden ruský výrobca odpovedal na dotazník, a preto ako analogickú krajinu navrhlo Rusko.

               (38)

               Tieto tvrdenia sú neopodstatnené. Údaje od amerického výrobcu boli overené a zistilo sa, že sú správne a že predaj výrobcu z USA na domácom trhu bol so zákazníkmi dohodnutý za trhové ceny. Združenie EUSMET neposkytlo žiadne dôkazy o tom, že ceny na domácom trhu v USA počas obdobia revízneho prešetrovania boli ovplyvnené fúziou spoločností Globe Specialty Metals a FerroAtlantica.

               (39)

               Združenie EUSMET tiež uviedlo, že použitie analogických údajov USA by umožnilo spoločnostiam FerroAtlantica a Euroalliages spätne vypočítať vývozné ceny čínskych vyvážajúcich výrobcov.

               (40)

               Toto tvrdenie je tiež neopodstatnené. Spoločnostiam FerroAtlantica alebo Euroalliages nie je možné sprístupniť takéto podrobné údaje z dôvodu zachovania dôvernosti čínskych vyvážajúcich výrobcov aj amerického výrobcu.

               (41)

               Združenie EUSMET neposkytlo žiadne dôkazy na podporu svojho návrhu, že Komisia by mala ako analogickú krajinu použiť Rusko. V predchádzajúcom podaní združenie EUSMET odmietlo Rusko ako analogickú krajinu vzhľadom na dominantné postavenie jediného výrobcu na ruskom domácom trhu; skreslenie nákladov na energie a výrobu na vlastnú spotrebu.

               (42)

               Na základe informácií, ktoré poskytlo združenie EUSMET, a údajov, ktoré predložil spolupracujúci ruský výrobca Komisia považuje Rusko za menej vhodnú analogickú krajinu ako USA vzhľadom na dominantné postavenie jediného ruského výrobcu, obmedzený dovoz (40 % celkových tržieb), skreslenie nákladov na energie a skutočnosť, že výroba v Rusku je určená predovšetkým na vlastnú spotrebu, a nie na otvorený trh.

               (43)

               Hoci v USA je takisto iba jeden výrobca predávajúci na domácom trhu, existuje tu dovoz z mnohých zdrojov (vrátane Kanady, Južnej Afriky, Austrálie a Nórska), a to tak s dovozným clom, ako aj bez neho. Výrobca z USA odhaduje, že dovoz pokrýva takmer 60 % celkového trhu v USA. Preto je domáci trh otvorený hospodárskej súťaži a ceny možno považovať za reprezentatívne.

               (44)

               Komisia preto dospela k záveru, že najvhodnejšou analogickou krajinou podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sú USA.

               (45)

               Informácie, ktoré poskytol spolupracujúci výrobca v analogickej krajine, sa v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia použili ako základ na určenie normálnej hodnoty pre vyvážajúcich výrobcov.

         3.1.2.   Vývozná cena

               (46)

               Komisia stanovila vývoznú cenu na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných nezávislými zákazníkmi za predaj príslušného výrobku do Únie.

               (47)

               V prípade troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa tento predaj na vývoz do Únie uskutočnil čínskej spoločnosti prepojenej s nezávislým zákazníkom v Únii.

         3.1.3.   Porovnanie

               (48)

               Keď to bolo odôvodnené potrebou zabezpečiť spravodlivé porovnanie, Komisia v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien. Úpravy sa robili vzhľadom na nepriame dane, náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakládku a vedľajšie náklady a náklady na balenie.

         3.1.4.   Dumpingové rozpätie

               (49)

               V prípade každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu Komisia v súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia porovnala váženú priemernú normálnu hodnotu každého druhu podobného výrobku v analogickej krajine s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu príslušného výrobku.

               (50)

               Na tomto základe Komisia usúdila, že dumpingové rozpätia pre každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sa pohybujú v rozmedzí 20 % až 30 %.

         3.2.   Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení

   3.2.1.   Vývoj cien

               (51)

               Ako sa uvádza vyššie, pri porovnávaní vývozných cien s normálnou hodnotou analogickej krajiny sa zistilo, že čínski spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky predávali za dumpingové ceny.

               (52)

               Všetci čínski spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky však predávali príslušný výrobok používateľom v Únii, ktorí kremík následne spracovali na iné výrobky a vyvážali tieto výrobky zákazníkom mimo Únie.

               (53)

               Zistilo sa, že používatelia v Únii používajú aktívny zušľachťovací styk, pri ktorom sa pri dovoze surovín nevyberá clo, ak sa konečný výrobok vyvezie.

               (54)

               Zistené vývozné ceny boli teda medzi dotknutými čínskymi vyvážajúcimi výrobcami a používateľmi v Únii dohodnuté s vedomím, že na tieto dovozy sa nebude vzťahovať platné antidumpingové clo.

               (55)

               Komisia môže preto vyvodiť záver, že vývozné ceny overené počas obdobia revízneho prešetrovania sú dobrým ukazovateľom cien pri dovoze kremíka z ČĽR bez platného antidumpingového cla.

               (56)

               Existujú teda jasné dôkazy, že v prípade neexistencie opatrení bude dovoz vstupovať na trh za také nízke ceny.

         3.2.2.   Výrobná kapacita a spotreba v ČĽR

               (57)

               V žiadosti o preskúmanie pred uplynutím platnosti spoločnosť Euroalliages citovala správu útvaru CRU (6), odhadujúcu celkovú kapacitu kremíka v ČĽR v roku 2014 na 5,3 milióna ton. To je porovnateľné s odhadmi v žiadosti o preskúmanie pred uplynutím platnosti, takisto od útvaru CRU, podľa ktorých ČĽR v roku 2014 vyprodukovala 1,4 milióna ton, z čoho polovica bola určená na domácu spotrebu a polovica na vývoz.

               (58)

               V správe CRU citovanej v žiadosti sa uvádza, že čínska voľná kapacita v roku 2014 predstavovala 3,9 milióna ton, čo je oveľa viac ako celková spotreba Únie, a takisto viac ako celková čínska spotreba.

               (59)

               Pri údaji o celkovej kapacite ne úrovni 5,3 milióna ton sa v správe CRU neuvádza žiadny zdroj a podľa všetkého tento údaj nebol upravený s cieľom zohľadniť závody, ktoré boli zavreté, alebo obmedzenia výroby založené na dostupnosti elektrickej energie.

               (60)

               Overovania na mieste u čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky potvrdili, že čínska vláda uplatňuje politiku zatvárania menších, menej hospodárnych pecí, ale zároveň podporuje výstavbu oveľa väčších, hospodárnejších pecí. Komisia však nenašla žiaden dôkaz o akýchkoľvek významných finančných prostriedkoch, ktoré by vláda poskytla na zatváranie malých pecí alebo na budovanie väčších.

               (61)

               Prešetrovanie však ukázalo, že čínski vyvážajúci výrobcovia skutočne majú značnú voľnú kapacitu. Komisia dostala stanovisko od Čínskej komory medzinárodného obchodu a pobočky pre kremík Čínskeho združenia pre priemysel farebných kovov (Chamber of International Commerce a China Nonferrous Metal Industry Association, ďalej len „CCIC a CNMIA“). Toto stanovisko spochybňuje údaje útvaru CRU v žiadosti o preskúmanie, a uvádza sa v ňom, že čínska kapacita predstavuje 2,65 milióna ton, pričom voľná kapacita predstavuje 0,95 milióna ton. Táto voľná kapacita je stále väčšia ako celková čínska spotreba aj väčšia ako celková spotreba v Únii.

               (62)

               CCIC a CNMIA tvrdia, že nadmerná kapacita sa časom zníži v dôsledku rastúceho čínskeho dopytu po kremíku a rastúceho dopytu po čínskom vývoze z iných ázijských krajín bez produkcie kremíka. Takisto očakávajú, že kapacita bude klesať v dôsledku ďalšieho presadzovania čínskych environmentálnych a energetických noriem.

               (63)

               Spoločnosť Euroalliages následne v reakcii na podanie CCIC a CNMIA predložila ďalšie stanovisko s rôznymi projekciami týkajúcimi sa čínskeho domáceho dopytu, vývozu do Ázie a budúcej kapacity čínskeho priemyslu kremíka.

               (64)

               V nadväznosti na zverejnenie CCIC a CNMIA opäť predložili stanovisko s tvrdením, že voľná kapacita v ČĽR nie je taká veľká, ako sa predpokladá v žiadosti o preskúmanie pred uplynutím platnosti, a že nadmerná kapacita by sa časom zmenšila z rovnakých dôvodov, aké sa už uviedli.

               (65)

               Neposkytli však žiadny dôkaz preukazujúci, že voľná kapacita v ČĽR sa v blízkej budúcnosti výrazne zmenší na úroveň nižšiu ako úroveň celkovej spotreby Únie počas obdobia revízneho prešetrovania.

               (66)

               Všetky strany sa teda naďalej zhodujú, že v ČĽR existuje značná voľná kapacita, ktorá predstavuje niekoľkonásobný objem spotreby Únie počas obdobia revízneho prešetrovania. Žiadna strana nepredložila dôkaz, že táto voľná kapacita v blízkej budúcnosti zanikne alebo sa radikálne zmenší. Vzhľadom na colné prekážky platné v USA a na iných trhoch je teda pravdepodobné, že keby sa skončila platnosť opatrení, časť tejto značnej voľnej kapacity by sa pravdepodobne vyviezla do Únie. Spoločnosť Euroalliages po zverejnení poznamenala, že dve platné opatrenia proti obchádzaniu uvedené v odôvodnení 218 sú ďalším dôkazom o atraktívnosti trhu Únie. Komisia súhlasí s tým, že tieto dva prípady predĺženia platnosti opatrení len potvrdzujú závery, ku ktorým v tejto súvislosti dospela.

         3.2.3.   Vzťah medzi cenami pri vývoze do tretích krajín a cenami na trhu Únie

               (67)

               Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky taktiež poskytli dôkazy o svojich cenách počas obdobia revízneho prešetrovania na iných vývozných trhoch, ako je trh Únie. Z týchto údajov vyplynulo, že cena do týchto iných krajín zodpovedala vývoznej cene do Únie.

               (68)

               Jedna zúčastnená strana po zverejnení predložila čínske štatistické údaje o vývoze, z ktorých vyplýva, že vývozné ceny do Kórey a Japonska boli v roku 2015 vyššie než vývozné ceny do Únie. Komisia sa domnieva, že táto skutočnosť nemá vplyv na záver vychádzajúci z overených údajov, že vyvážajúce spoločnosti zaradené do vzorky predávali kremík s chemickou kvalitou do ostatných krajín za ceny, ktoré zodpovedali ich vývoznej cene do Únie.

         3.2.4.   Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu

               (69)

               Celková výrobná kapacita (vrátane voľnej kapacity) v ČĽR v porovnaní s veľkosťou trhu Únie naznačuje, že vývoz do Únie by sa v prípade zrušenia opatrení pravdepodobne zvýšil. Ako sa uvádza v odôvodneniach 56 a 66, tento vývoz by sa pravdepodobne aj naďalej uskutočňoval za dumpingové ceny.

         4.   UJMA

   4.1.   Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

               (70)

               Podobný výrobok vyrábali počas obdobia revízneho prešetrovania v Únii traja výrobcovia. Títo výrobcovia predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.

               (71)

               Dvaja z troch výrobcov sú v rovnakej skupine spoločností. Z dôvodu dôvernosti sú preto údaje týkajúce sa výrobného odvetvia Únie indexované a/alebo uvedené ako rozpätie.

         4.2.   Spotreba v Únii

               (72)

               Komisia stanovila spotrebu v Únii tak, že predaj, ktorý výrobné odvetvie Únie uskutočnilo na trhu Únie, pripočítala k dovozu z ČĽR a iných tretích krajín, na základe údajov Eurostatu a vyplnených dotazníkov.

               (73)

               Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:

                  Tabuľka 1

                  Spotreba v Únii

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie revízneho prešetrovania

                           Spotreba v tonách (rozpätia)

                           500 000  – 550 000

                           470 000  – 520 000

                           510 000  – 560 000

                           540 000  – 600 000

                           540 000  – 600 000

                              Index

                              100

                              95

                              102

                              109

                              109

                              Zdroj: vyplnené dotazníky a Eurostat.

               (74)

               Spotreba v Únii v roku 2012 sa v porovnaní s rokom 2011 znížila približne o 5 %. V roku 2013 sa zotavila a stabilne rástla, pričom v roku 2014 a počas obdobia revízneho prešetrovania bola v porovnaní so začiatkom posudzovaného obdobia vyššia približne o 9 %.

         4.3.   Dovoz z dotknutej krajiny

   4.3.1.   Objem dovozu z dotknutej krajiny

               (75)

               Komisia stanovila objem dovozu z dotknutej krajiny na základe údajov Eurostatu. Dovoz z dotknutej krajiny do Únie sa vyvíjal takto:

                  Tabuľka 2

                  Objem dovozu z dotknutej krajiny

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie revízneho prešetrovania

                           Celkový objem dovozu v tonách

                           65 291

                           28 422

                           72 639

                           113 809

                           119 079

                              Index

                              100

                              44

                              111

                              174

                              182

                           Objem dovozu, clo zaplatené, v tonách

                           13 312

                           5 233

                           7 195

                           25 585

                           29 464

                              Index

                              100

                              39

                              54

                              192

                              221

                           Objem dovozu v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku v tonách

                           51 980

                           23 189

                           65 444

                           88 224

                           89 615

                              Index

                              100

                              45

                              126

                              170

                              172

                              Zdroj: Eurostat.

               (76)

               Objem dovozu počas posudzovaného obdobia kolísal. Jeho kolísanie do určitej miery sledovalo trend spotreby v Únii. Dovoz z ČĽR sa v roku 2012 výrazne znížil a úplne sa zotavil v roku 2013. Podobne ako v prípade spotreby sa ďalej zvýšil v roku 2014 a počas obdobia revízneho prešetrovania, ale celkový nárast o 82 % v posudzovanom období bol oveľa vyšší ako nárast spotreby Únie o 9 % v tom istom období.

         4.3.2.   Dovoz v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku a dovoz, clo zaplatené

               (77)

               Prevažná väčšina dovozu z ČĽR sa uskutočňuje v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku, ako sa uvádza v odôvodnení 53, a spracuje sa ako surovina najmä používateľmi v chemickom priemysle. Počas obdobia revízneho prešetrovania podliehalo asi 75 % celkového dovozu z ČĽR aktívnemu zušľachťovaciemu styku, a nebolo zaň zaplatené žiadne clo, ani antidumpingové, ani zmluvné.

               (78)

               Ako sa uvádza v tabuľke 2, dovoz, clo zaplatené, z dotknutej krajiny rástol po významnom poklese v roku 2012 rýchlejšie ako dovoz v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku. Dovoz kremíka z ČĽR v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku sa celkovo zvýšil o 72 %, zatiaľ čo dovoz, clo zaplatené, sa medzi rokom 2011 a obdobím revízneho prešetrovania zvýšil o 121 %.

         4.3.3.   Trhový podiel dovozu z dotknutej krajiny

               (79)

               Komisia určila trhový podiel dovozu na základe spotreby Únie, ako sa uvádza v odôvodnení 72.

               (80)

               Trhový podiel dovozu z dotknutej krajiny do Únie sa vyvíjal takto:

                  Tabuľka 3

                  Trhový podiel

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie revízneho prešetrovania

                           Trhový podiel (rozpätie)

                           10 % – 15 %

                           5 % – 10 %

                           10 % – 15 %

                           17 % – 22 %

                           17 % – 22 %

                              Index

                              100

                              46

                              109

                              160

                              167

                              Zdroj: vyplnené dotazníky a Eurostat.

               (81)

               Trhový podiel celkového dovozu z ČĽR výrazne poklesol v roku 2012 a úplne sa zotavil v roku 2013. Trhový podiel ďalej vzrástol v roku 2014 a počas obdobia revízneho prešetrovania, pričom za posudzované obdobie sa zvýšil celkovo o 67 %.

         4.3.4.   Ceny dovozu z dotknutej krajiny

               (82)

               Komisia stanovila ceny dovozu na základe údajov Eurostatu. Priemerná cena dovozu z dotknutej krajiny do Únie sa vyvíjala takto:

                  Tabuľka 4

                  Objem dovozu z dotknutej krajiny (EUR/tona)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie revízneho prešetrovania

                           Celkový dovoz

                           2 066

                           2 092

                           1 697

                           1 787

                           1 868

                              Index

                              100

                              101

                              82

                              86

                              90

                           Dovoz, clo zaplatené

                           1 863

                           1 874

                           1 514

                           1 690

                           1 714

                              Index

                              100

                              101

                              81

                              91

                              92

                           Dovoz v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku

                           2 119

                           2 142

                           1 717

                           1 815

                           1 919

                              Index

                              100

                              101

                              81

                              86

                              91

                              Zdroj: Eurostat.

               (83)

               Priemerné dovozné ceny kremíka dovážaného z ČĽR v priebehu posudzovaného obdobia kolísali, pričom začali na úrovni 2 066 EUR za tonu, v roku 2013 klesli o 18 % a počas obdobia revízneho prešetrovania sa zvýšili na priemerných 1 868 EUR za tonu, čo je o 10 % menej ako na začiatku posudzovaného obdobia.

               (84)

               Dovozné ceny dovozu kremíka v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku a ceny dovozu, clo zaplatené, kolísali v priebehu posudzovaného obdobia veľmi podobným spôsobom. Ceny kremíka dovážaného v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku boli vždy vyššie ako dovoz podliehajúci clu. Počas obdobia revízneho prešetrovania bola priemerná cena kremíka dovážaného v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku 1 919 EUR za tonu a 1 714 EUR za tonu kremíka v rámci dovozu, clo zaplatené.

         4.3.5.   Podhodnotenie ceny

               (85)

               Komisia stanovila podhodnotenie ceny počas obdobia revízneho prešetrovania tak, že porovnala:

                           1.

                           vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobku vyrábaných výrobcami z Únie, účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie; a

                           2.

                           zodpovedajúce vážené priemerné ceny jednotlivých druhov výrobku dovezených z dotknutej krajiny a účtované prvému nezávislému zákazníkovi, stanovené na základe CIF (náklady, poistenie a prepravné) s príslušnými úpravami zohľadňujúcimi zmluvné clo (ak je to vhodné) a dovozné náklady.

               (86)

               Toto cenové porovnanie sa vykonalo podľa jednotlivých druhov výrobku pre transakcie na rovnakej úrovni obchodu, v prípade potreby s náležitými úpravami zohľadňujúcimi provízie.

               (87)

               Vykonali sa dve samostatné porovnania cien. Pri jednom porovnaní sa použil všetok dovoz z ČĽR (clo zaplatené a aktívny zušľachťovací styk) a pri druhom sa použil iba dovoz, clo zaplatené.

               (88)

               Výsledky oboch porovnaní svedčia o výraznom podhodnotení ceny. Keď sa zohľadní všetok dovoz z ČĽR, celkové vážené priemerné rozpätie podhodnotenia ceny predstavuje 7,6 %, a to napriek metodickým obmedzeniam, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 200. Ak sa pri porovnaní použili iba ceny, clo zaplatené, celkové vážené priemerné rozpätie podhodnotenia ceny predstavuje 13,6 %.

         4.4.   Objem, trhový podiel a ceny dovozu z iných tretích krajín

   4.4.1.   Objem dovozu z iných tretích krajín

               (89)

               Hlavnými inými zdrojmi dodávok do Únie sú Nórsko, Brazília, Rusko, Bosna a Hercegovina a Austrália. Toto je sedem krajín s najväčším dovozom (clo zaplatené a aktívny zušľachťovací styk) počas obdobia revízneho prešetrovania:

                  Tabuľka 5

                  Objem dovozu z iných krajín počas obdobia revízneho prešetrovania (v tonách)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie revízneho prešetrovania

                           Nórsko

                           117 037

                           135 871

                           151 911

                           161 805

                           160 633

                           Brazília

                           84 941

                           87 500

                           52 455

                           53 891

                           47 008

                           Rusko

                           12 308

                           23 576

                           15 873

                           18 334

                           18 939

                           Bosna a Hercegovina

                           17 618

                           15 919

                           15 796

                           17 015

                           17 628

                           Austrália

                           8 944

                           9 180

                           21 716

                           18 459

                           17 032

                           Thajsko

                           13 857

                           13 422

                           5 395

                           9 639

                           9 064

                           Laos

                           334

                           7 501

                           9 870

                           7 700

                           7 250

                           Všetky ostatné tretie krajiny

                           55 485

                           38 077

                           44 903

                           17 341

                           19 665

                              Zdroj: Eurostat.

               (90)

               Počas obdobia revízneho prešetrovania bolo najväčším vývozcom kremíka do Únie Nórsko a objem jeho vývozu predstavoval 160 633 ton. Dovoz z ČĽR uvedený v odôvodnení 75 bol počas obdobia revízneho prešetrovania druhý najväčší. Dovoz z Brazílie predstavoval 47 008 ton.

         4.4.2.   Trhový podiel dovozu z Nórska, Brazílie a všetkých ostatných tretích krajín

               (91)

               Trhový podiel dvoch ďalších dôležitých zdrojov dovozu kremíka do Únie sa v priebehu posudzovaného obdobia vyvíjal takto:

                  Tabuľka 6

                  Trhové podiely dovozu z Nórska, Brazílie a všetkých ostatných tretích krajín

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie revízneho prešetrovania

                           Nórsko – trhový podiel (rozpätie)

                           20 % – 25 %

                           25 % – 30 %

                           25 % – 30 %

                           25 % – 30 %

                           25 % – 30 %

                              Index

                              100

                              123

                              127

                              127

                              126

                           Brazília – trhový podiel (rozpätie)

                           13 % – 17 %

                           15 % – 20 %

                           7 % – 11 %

                           7 % – 11 %

                           7 % – 11 %

                              Index

                              100

                              109

                              61

                              58

                              51

                           Všetky ostatné tretie krajiny spolu – trhový podiel (rozpätie)

                           17 % – 22 %

                           18 % – 23 %

                           18 % – 23 %

                           12 % – 17 %

                           12 % – 17 %

                              Index

                              100

                              105

                              103

                              75

                              75

                              Zdroj: vyplnené dotazníky a Eurostat.

               (92)

               Trhový podiel dovozu z Nórska sa počas posudzovaného obdobia neustále zvyšoval a vzrástol počas tohto obdobia približne o 26 %. V porovnaní s nárastom trhového podielu dovozu z ČĽR, ktorý, ako sa uvádza v odôvodnení 80, v tomto období vzrástol o 67 %, je tento nárast menší.

               (93)

               Trhový podiel dovozu z Brazílie po miernom náraste v roku 2012 klesal a počas obdobia revízneho prešetrovania bol iba na úrovni asi polovice pôvodného trhového podielu. Hlavným dôvodom tohto poklesu úrovne dovozu a trhového podielu bolo sucho v Brazílii, ktoré malo za následok vysoké ceny elektriny z vodných zdrojov.

               (94)

               Trhový podiel dovozu zo všetkých ostatných krajín v rokoch 2012 a 2013 rástol a počas roka 2014 a obdobia revízneho prešetrovania sa znížil o 25 %. To znamená, že medzi rokom 2013 a obdobím revízneho prešetrovania zaznamenal značný nárast predovšetkým dovoz z ČĽR.

         4.4.3.   Dovozné ceny z Nórska, Brazílie a všetkých ostatných tretích krajín

               (95)

               Ceny dovozu (clo zaplatené a aktívny zušľachťovací styk) z ďalších dvoch dôležitých zdrojov kremíka sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                  Tabuľka 7

                  Dovozné ceny z Nórska a Brazílie

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie revízneho prešetrovania

                           Nórsko

                           2 021

                           1 940

                           1 817

                           1 857

                           1 897

                              Index

                              100

                              96

                              90

                              92

                              94

                           Brazília

                           2 291

                           2 151

                           1 952

                           1 983

                           2 089

                              Index

                              100

                              94

                              85

                              87

                              91

                           Všetky ostatné tretie krajiny

                           2 129

                           2 018

                           1 793

                           1 857

                           1 919

                              Index

                              100

                              95

                              84

                              87

                              90

                              Zdroj: Eurostat.

               (96)

               Vývoj cien v posudzovanom období bol podobný v prípade dovozu z Nórska, Brazílie a všetkých ostatných krajín v porovnaní s vývojom cien dovozu z ČĽR. Keďže obaja nórski výrobcovia sú prepojení s veľkými používateľmi v Únii, ceny z Nórska sú do značnej miery transferovými cenami medzi prepojenými stranami, a z hľadiska zmysluplného porovnania preto nie sú spoľahlivé.

               (97)

               Dovozné ceny z Brazílie boli približne o 10 % vyššie ako dovozné ceny z ČĽR.

         4.5.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

   4.5.1.   Všeobecná poznámka

               (98)

               V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo vyhodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali počas posudzovaného obdobia vplyv na stav výrobného odvetvia Únie. Ukazovatele ujmy vychádzajú z konkrétnych údajov poskytnutých výrobným odvetvím Únie. Údaje sa preskúmali z hľadiska týchto ukazovateľov: spotreba v Únii, výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, trhový podiel, zamestnanosť, produktivita, predajné ceny, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií. Ako je vysvetlené v odôvodnení 71, z dôvodov dôvernosti sú hodnoty indexované a/alebo uvedené ako rozpätie.

         4.5.2.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

               (99)

               Celková výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 8

                  Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie revízneho prešetrovania

                           Objem výroby v tonách (rozpätia)

                           160 000  – 200 000

                           140 000  – 180 000

                           150 000  – 190 000

                           160 000  – 210 000

                           160 000  – 210 000

                              Index

                              100

                              90

                              93

                              102

                              103

                           Výrobná kapacita v tonách (rozpätia)

                           210 000  – 260 000

                           220 000  – 280 000

                           220 000  – 280 000

                           220 000  – 280 000

                           220 000  – 280 000

                              Index

                              100

                              106

                              107

                              107

                              107

                           Využitie kapacity – index

                              100

                              85

                              87

                              95

                              96

                              Zdroj: vyplnené dotazníky.

               (100)

               Objem výroby sa v roku 2012 znížil o 10 % a v nasledujúcom období rástol, pričom v období revízneho prešetrovania dosiahol o 3 % vyššiu úroveň ako v roku 2011.

               (101)

               Výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie sa v roku 2012 zvýšila o 6 % a zostala na takmer nezmenenej úrovni, pričom pred obdobím revízneho prešetrovania sa len mierne zvýšila. Zvýšenie výrobnej kapacity je teda o niečo menšie ako nárast spotreby, ktorá sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 9 %, ako sa uvádza v odôvodnení 73.

               (102)

               Na rozdiel od výroby alebo výrobnej kapacity bolo využitie kapacity najvyššie v roku 2011. Zvýšenie výrobnej kapacity a zníženie výroby v roku 2012 viedli k zníženiu využitia kapacity o 15 %. Keďže výrobná kapacita zostala medzi rokom 2012 a obdobím revízneho prešetrovania takmer nezmenená, jej využitie odzrkadľovalo vývoj objemu výroby a počas obdobia revízneho prešetrovania sa zvýšilo na úroveň 4 % pod úrovňou na začiatku posudzovaného obdobia.

         4.5.3.   Objem predaja a trhový podiel

               (103)

               Objem predaja výrobného odvetvia Únie a jeho trhový podiel sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                  Tabuľka 9

                  Objem predaja a trhový podiel

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie revízneho prešetrovania

                           Celkový objem predaja na trhu Únie – Index

                              100

                              92

                              98

                              104

                              105

                           Trhový podiel – rozpätie

                           27 % – 33 %

                           26 % – 32 %

                           26 % – 32 %

                           26 % – 32 %

                           26 % – 32 %

                              Index

                              100

                              97

                              96

                              95

                              97

                              Zdroj: vyplnené dotazníky.

               (104)

               Objem predaja výrobného odvetvia Únie neprepojeným zákazníkom sa v roku 2012 znížil o 8 % a odvtedy neustále rastie, pričom počas obdobia revízneho prešetrovania dosiahol v porovnaní s rokom 2011 o 5 % vyššiu úroveň.

               (105)

               Trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa vyvíjal iným spôsobom. Takisto sa v roku 2012 znížil, ale tento pokles pokračoval aj v rokoch 2013 a 2014. Trhový podiel v období revízneho prešetrovania vzrástol, ale nedosiahol úroveň z roku 2011, pričom zostal o 3 % pod úrovňou zo začiatku posudzovaného obdobia.

         4.5.4.   Rast

               (106)

               Hoci sa výrobnému odvetviu Únie podarilo zvýšiť objem svojho predaja o 5 %, jeho trhový podiel sa znížil o 3 %. Zároveň sa objem výroby zvýšil iba o 3 % na trhu, ktorý vzrástol o 9 %. Vzhľadom na stratu svojho podielu na rastúcom trhu teda výrobné odvetvie Únie nebolo schopné využiť príležitosti na rast.

         4.5.5.   Zamestnanosť a produktivita

               (107)

               Zamestnanosť a produktivita sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                  Tabuľka 10

                  Zamestnanosť a produktivita

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie revízneho prešetrovania

                           Počet zamestnancov – Index

                              100

                              96

                              101

                              103

                              104

                           Produktivita (tona/zamestnanec) – Index

                              100

                              94

                              93

                              99

                              100

                              Zdroj: vyplnené dotazníky.

               (108)

               Zamestnanosť sa počas posudzovaného obdobia vyvíjala priaznivo, pričom sa zvýšila o 4 %. Produktivita na zamestnanca zároveň zostala počas celého posudzovaného obdobia pomerne stabilná.

         4.5.6.   Veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu

               (109)

               Zistené dumpingové rozpätia boli značne nad úrovňou de minimis. Vplyv veľkosti dumpingových rozpätí, na ktorých sa zakladajú existujúce opatrenia, na výrobné odvetvie Únie bol však zmiernený účinkom existujúcich opatrení.

         4.5.7.   Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

               (110)

               Priemerné vážené jednotkové predajné ceny výrobného odvetvia Únie účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

                  Tabuľka 11

                  Predajné ceny v Únii

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie revízneho prešetrovania

                           Jednotková predajná cena v Únii (EUR/tona) – Index

                              100

                              90

                              84

                              85

                              88

                           Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona) – Index

                              100

                              109

                              101

                              102

                              104

                              Zdroj: vyplnené dotazníky.

               (111)

               Jednotková predajná cena výrobného odvetvia Únie neprepojeným zákazníkom v Únii sa v roku 2012 znížila o 10 % a v roku 2013 o ďalších 6 %. Odvtedy pomaly rástla, ale nedosiahla úroveň z roku 2011 a počas obdobia revízneho prešetrovania zostala o 12 % nižšia.

               (112)

               Na rozdiel od jednotkovej predajnej ceny sa jednotkové výrobné náklady výrobného odvetvia Únie v roku 2012 zvýšili a v roku 2013 klesli, pričom sa vrátili takmer na rovnakú úroveň ako na začiatku posudzovaného obdobia. Jednotkové výrobné náklady boli počas obdobia revízneho prešetrovania v porovnaní s rokom 2011 vyššie o 4 %.

         4.5.8.   Náklady práce

               (113)

               Priemerné náklady práce výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                  Tabuľka 12

                  Priemerné náklady práce na zamestnanca

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie revízneho prešetrovania

                           Priemerná mzda na zamestnanca – Index

                              100

                              106

                              90

                              94

                              94

                              Zdroj: vyplnené dotazníky.

               (114)

               Priemerné náklady práce na zamestnanca sa znížili celkovo o 6 %, hlavne v dôsledku značného poklesu o 10 percentuálnych bodov, ku ktorému došlo medzi rokmi 2012 a 2013.

         4.5.9.   Zásoby

               (115)

               Stav zásob výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:

                  Tabuľka 13

                  Zásoby

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie revízneho prešetrovania

                           Konečný stav zásob v tonách – Index

                              100

                              105

                              113

                              106

                              56

                              Zdroj: vyplnené dotazníky.

               (116)

               Konečný stav zásob výrobného odvetvia Únie sa v období rokov 2011 až 2014 zvýšil o 6 %. Podstatne nižšiu úroveň zásob na konci obdobia revízneho prešetrovania ovplyvňujú sezónne faktory. Zatiaľ čo v iných obdobiach sa zohľadňuje konečný stav zásob na konci mesiaca december, v prípade konca obdobia revízneho prešetrovania sa zohľadňuje na konci marca, tesne po období pomerne nízkej výroby z dôvodu vysokých cien energií v zime. Dá sa preto očakávať, že v tomto období roka je úroveň zásob nižšia.

         4.5.10.   Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získať kapitál

               (117)

               Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

                  Tabuľka 14

                  Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Obdobie revízneho prešetrovania

                           Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (rozpätie)

                           20 % – 25 %

                           6 % – 9 %

                           7 % – 10 %

                           8 % – 11 %

                           9 % – 13 %

                              Index

                              100

                              33

                              37

                              41

                              50

                           Peňažný tok – Index

                              100

                              35

                              60

                              46

                              46

                           Investície – Index

                              100

                              180

                              44

                              70

                              76

                           Návratnosť investícií – rozpätie

                           90 % – 110 %

                           20 % – 25 %

                           25 % – 30 %

                           30 % – 37 %

                           40 % – 50 %

                              Index

                              100

                              23

                              27

                              33

                              44

                              Zdroj: vyplnené dotazníky.

               (118)

               Komisia stanovila ziskovosť výrobného odvetvia Únie tak, že čistý zisk pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii vyjadrila ako percentuálny podiel obratu z tohto predaja. V rokoch 2011 až 2012 sa výrazne znížila o 67 %, ale následne vzrástla o 17 percentuálnych bodov a počas obdobia revízneho prešetrovania dosahovala uspokojivú úroveň.

               (119)

               Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobného odvetvia Únie samostatne financovať svoje činnosti. Jeho vývoj do značnej miery kopíroval ziskovosť, pričom počas celého posudzovaného obdobia zostal na uspokojivej úrovni.

               (120)

               Návratnosť investícií je zisk vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií. Jej vývoj do značnej miery odrážal vývoj ziskovosti, pričom počas celého posudzovaného obdobia zostal na uspokojivej úrovni.

               (121)

               Žiadny z výrobcov z Únie nehlásil počas posudzovaného obdobia ťažkosti so získavaním kapitálu.

         4.5.11.   Záver o ujme

               (122)

               Mnoho ukazovateľov ujmy, ako sú výroba, kapacita a objem predaja, poskytuje nejednoznačný obraz. Hoci v absolútnom vyjadrení vykazujú pozitívny trend, nárast je taký nízky, že neumožňuje výrobnému odvetviu Únie ťažiť z rastu trhu. O tom svedčí aj negatívny trend využitia kapacity, trhového podielu a rastu.

               (123)

               Zamestnanosť sa v posudzovanom období zvýšila o 4 %, zatiaľ čo produktivita zostala stabilná. Čisté investície a priemerná mzda na zamestnanca vykazovali negatívny trend.

               (124)

               Zatiaľ čo trendy v prípade finančných ukazovateľov, ako je ziskovosť, peňažný tok a návratnosť investícií, sú negatívne, ich absolútne úrovne nevykazujú znaky ujmy.

               (125)

               Komisia na základe uvedených skutočností dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie neutrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

         4.6.   Pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy

               (126)

               Z uvedených trendov týkajúcich sa cien a objemov dovozu príslušného výrobku vyplýva, že čínski vyvážajúci výrobcovia aj napriek platným opatreniam výrazne zvýšili objem svojho vývozu do Únie, a to o 82 %, pričom ich trhový podiel sa počas obdobia revízneho prešetrovania pohyboval na úrovni [17 % – 22 %]. Dovoz z ČĽR, ktorý podlieha clu, sa zvýšil ešte výraznejšie, o 121 %, a to napriek platným opatreniam. V rovnakom období sa výroba výrobného odvetvia Únie zvýšila o 3 % a jeho predaj o 5 %. Bol to hlavne dovoz z ČĽR a Nórska, a nie výroba odvetvia Únie, ktorý nahradil klesajúci dovoz z Brazílie a uspokojil 9 % nárast spotreby Únie medzi rokom 2011 a obdobím revízneho prešetrovania.

               (127)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 61, vyvážajúci výrobcovia v ČĽR majú značnú voľnú kapacitu na veľmi rýchle zvýšenie svojho vývozu. Okrem toho ceny na domácom trhu v ČĽR a iných tretích trhoch, napríklad v Japonsku, sú nižšie ako ceny na trhu Únie. Podľa údajov útvaru CRU ceny na domácom trhu v ČĽR a Japonsku boli počas obdobia revízneho prešetrovania o vyše 25 % nižšie ako v Únii. Vzhľadom na atraktívne ceny na trhu Únie v porovnaní s domácim trhom v ČĽR a trhmi iných tretích krajín je pravdepodobné, že ak by sa nechala uplynúť platnosť daných antidumpingových opatrení, významné množstvá, ktoré sa v súčasnosti predávajú na tieto trhy, by sa mohli takisto presmerovať na trh Únie.

               (128)

               Okrem toho hlavné medzinárodné trhy ako Austrália, Kanada a USA uložili na čínsky kremík antidumpingové clá. Pre čínskych vyvážajúcich výrobcov bude preto ťažšie predávať na týchto trhoch než na nechránenom trhu Únie, ak by sa nechala uplynúť platnosť daných antidumpingových opatrení.

               (129)

               Okrem toho úrovne cien čínskeho dovozu, na ktorý sa vzťahuje antidumpingové clo, výrazne podhodnocujú ceny výrobného odvetvia Únie, a to o 13,6 %. To Poukazuje to na cenové úrovne, s ktorými by čínski vyvážajúci výrobcovia v prípade neexistencie opatrení pravdepodobne vstúpili na trh Únie.

               (130)

               Pravdepodobnosť vstupu lacného čínskeho vývozu za neexistencie opatrení potvrdzujú antidumpingové prešetrovania týkajúce sa čínskeho kremíku v iných krajinách uvedených v odôvodnení 128.

               (131)

               Čínski vyvážajúci výrobcovia sú schopné výrazne zvýšiť svoj už aj tak značný trhový podiel pri cenách, ktoré výrazne podhodnocujú ceny výrobného odvetvia Únie, na úkor výrobného odvetvia Únie.

               (132)

               Zainteresované strany tvrdili, že niektorí používatelia v Únii majú na kvalitu a spoľahlivosť dodávok, najmä v súvislosti s chemickou kvalitou kremíka, požiadavky, ktoré čínski výrobcovia nedokážu dosiahnuť tak ľahko.

               (133)

               Komisia dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie naozaj má významnú produkciu vysoko kvalitného kremíka. Vzhľadom na veľký počet zdrojov v ČĽR však všetky akosti vrátane vysoko kvalitného kremíka môžu byť a sú dovážané z ČĽR.

               (134)

               Napriek tomu výrobné odvetvie Únie predáva aj značné množstvá kremíka štandardnej kvality napríklad odvetviu spracovania hliníka. Tieto značné množstvá priamo konkurujú čínskym dovozom. Na väčšinu týchto dovozov kremíka štandardnej kvality sa vzťahuje clo, pričom tento typ dovozu je najdynamickejším segmentom na trhu Únie a v priebehu posudzovaného obdobia sa zvýšil o 121 %, ako sa uvádza v odôvodnení 75.

               (135)

               Zainteresované strany tvrdili, že geografická blízkosť, vďaka ktorej sú dodacie lehoty kratšie, je ďalší dôvod, prečo je nepravdepodobné, že v prípade zrušenia antidumpingových opatrení by používatelia v Únii prešli na dodávky z čínskych zdrojov.

               (136)

               Je pravda, že geografická blízkosť poskytuje výhodu a že kremík je ťažký základný materiál s relatívne nízkou cenou za kilogram. Existujúci dovoz zo vzdialených krajín (Austrália, Brazília, ČĽR) uvedený v odôvodnení 89 však svedčí o tom, že aj dodávatelia vo vzdialených krajinách môžu účinne konkurovať na trhu Únie.

               (137)

               Niektoré zainteresované strany po zverejnení zopakovali pripomienky týkajúce sa rozdielov v kvalite medzi kremíkom s chemickou kvalitou a kremíkom na použitie v odvetví spracovania hliníka a medzi primárnym a sekundárnym využitím kremíka na použitie v odvetví spracovania hliníka.

               (138)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 134, Komisia berie tieto rozdiely na vedomie a poznamenáva, že predaj výrobného odvetvia Únie a dovoz z ČĽR zahŕňa značné množstvá kremíka štandardnej kvality, ktorý je určený napríklad na predaj odvetviu spracovania hliníka.

               (139)

               Pokiaľ ide o primárne a sekundárne využitia kremíka na použitie v odvetví spracovania hliníka, Komisia analyzovala podrobné údaje a vyčíslila cenové rozdiely pri všetkých kvalitách kremíka, ktoré odvetvie Únie predáva používateľom v odvetví spracovania hliníka. Z tejto analýzy vyplynulo, že medzi všetkými druhmi kvality bežne predávanými odvetviu spracovania hliníka je len tesný cenový rozptyl a že druhy kvality s obzvlášť vysokou a obzvlášť nízkou cenou sa predávajú v nepatrných množstvách, a preto nemajú žiadny markantný vplyv na priemernú cenu.

               (140)

               Preto možno dospieť k záveru, že ak by sa nechala uplynúť platnosť predmetných antidumpingových opatrení, pravdepodobne dôjde k ďalšiemu významnému nárastu čínskeho dovozu za dumpingové ceny spôsobujúce ujmu, čo povedie k opätovnému výskytu ujmy.

         5.   ZÁUJEM ÚNIE

               (141)

               V súlade s článkom 21 základného nariadenia Komisia skúmala, či by uloženie antidumpingových opatrení na dovoz kremíka s pôvodom v ČĽR nebolo na základe zistení v súčasnom preskúmaní pred uplynutím platnosti v rozpore so záujmom Únie ako celku. Zisťovanie záujmu Únie sa zakladalo na zhodnotení všetkých príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov. Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje stanoviská podľa článku 21 ods. 2 základného nariadenia.

         5.1.   Záujem výrobného odvetvia Únie

               (142)

               Pri tomto prešetrovaní spolupracovali traja výrobcovia z Únie, ktorí spolu predstavujú 100 % výroby Únie. Ako sa uvádza v odôvodnení 125, výrobné odvetvie Únie vďaka platným opatreniam neutrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

               (143)

               Výrobné odvetvie Únie zároveň ukázalo, že jeho činnosti sú životaschopné, ak nie sú vystavené nekalej súťaži v podobe dumpingového dovozu.

               (144)

               Takisto odstránenie opatrení by veľmi pravdepodobne viedlo k zvýšeniu čínskeho dumpingového dovozu za nízke ceny, čo by ohrozilo pokračovanie činnosti zostávajúcich výrobcov v inak životaschopnom odvetví. Je potrebné pripomenúť, že od prvotného uloženia opatrení dvaja výrobcovia z Únie ukončili svoju činnosť.

               (145)

               Preto sa dospelo k záveru, že zachovanie platných opatrení je v záujme výrobného odvetvia Únie.

         5.2.   Záujem neprepojených dovozcov

               (146)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 16, iba jeden neprepojený dovozca poskytol odpoveď na výber vzorky. Obchod s kremíkom predstavoval asi 10 % celkového obratu tohto dovozcu. Dovozca nenamietal proti opatreniam ani ich nepodporil.

               (147)

               Preto sa dospelo k záveru, že nie je proti záujmu neprepojeného dovozu zachovať platné opatrenia.

         5.3.   Záujem používateľov

               (148)

               Komisia dostala sedem kompletne vyplnených dotazníkov od používateľov z chemického priemyslu a odvetvia spracovania hliníka.

               (149)

               V odvetví spracovania hliníka je kremík len okrajovo potrebný pre výrobky na zlepšenie vlastností hliníka. Podľa názoru týchto používateľov nie je ľahké kremík nahradiť, preto je bezpečnosť dodávok často dôležitejšia ako cena. Finančný vplyv opatrení na týchto používateľov je vzhľadom na pomerne malý význam kremíka vo vzťahu k ich nákladovej štruktúre malý. Jeden veľký používateľ z odvetvia spracovania hliníka je za zachovanie antidumpingového cla s odôvodnením, že je dôležité, aby výrobné odvetvie Únie bolo schopné pokračovať vo svojej produkcii v Únii, pričom iný používateľ z odvetvia spracovania hliníka, ktorý spotrebuje menšie množstvo kremíka, je za zrušenie platných opatrení.

               (150)

               Pre používateľov vyrábajúcich chemické výrobky, ktorí predstavujú približne 60 % celkovej spotreby v Únii, má kremík značný význam a významne sa podieľa na ich nákladoch na suroviny. Podľa názoru troch používateľov z chemického priemyslu by sa antidumpingové opatrenia nemali zachovať. Dvaja používatelia z chemického priemyslu proti opatreniam nenamietali ani ich nepodporili.

               (151)

               Niektorí používatelia poukázali aj na dobrú finančnú situáciu výrobcov z Únie. Účinok opatrení na týchto používateľov je potenciálne významnejší ako v prípade odvetvia spracovania hliníka. Z informácií, ktoré poskytli spolupracujúci používatelia vyrábajúci chemické výrobky, však vyplýva, že kremík takmer výhradne dovážajú v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku, a teda je oslobodený od antidumpingového cla. Účinok opatrení na týchto používateľov sa preto považuje za obmedzený.

               (152)

               Používatelia sa obávali o bezpečnosť dodávok. Jedna z obáv sa týkala neschopnosti výrobného odvetvia Únie v plnom rozsahu zásobovať trh Únie. Platné opatrenia však nezabránili vstupu čínskeho dovozu na trh Únie v značných množstvách. Ako sa uvádza v odôvodnení 89, tú časť trhu, ktorú nemôže zásobovať výrobné odvetvie Únie, možno zásobovať aj dovozom z Nórska, Brazílie, Ruska, Bosny a Hercegoviny a niekoľkých ďalších krajín.

               (153)

               Združenie EUSMET v tejto súvislosti uviedlo, že vysoké využitie kapacity výrobného odvetvia Únie a zvýšená produkcia dokazujú, že výrobné odvetvie Únie neutrpelo ujmu. Komisia potvrdila, že výrobné odvetvie Únie má relatívne vysoké využitie kapacity, a to približne na úrovni 70 % – 90 %. Ako sa uvádza v odôvodnení 99, podľa overených informácií od výrobcov z Únie sa výroba v posudzovanom období mierne zvýšila. Ako sa však uvádza v odôvodnení 122, nárast je taký nízky, že neumožňuje výrobnému odvetviu Únie ťažiť z rastu trhu. O tom svedčí aj negatívny trend využitia kapacity.

               (154)

               Združenie používateľov hliníka v Únii European Aluminium po zverejnení podporilo zachovanie antidumpingového cla, pričom argumentovalo, že nadmerná kapacita v ČĽR a možný dumping z ČĽR môže ohroziť dodávky kremíka odvetviu spracovania hliníka na trhu Únie.

               (155)

               Celkovo možno konštatovať, že pozitívny vplyv opatrení na výrobné odvetvie Únie ďaleko prevažuje obmedzený alebo zanedbateľný negatívny vplyv platných opatrení na používateľov.

         5.4.   Zdroje dodávok na trhu Únie/obavy v súvislosti s hospodárskou súťažou

               (156)

               Zainteresované strany sa sťažovali na údajný nedostatok hospodárskej súťaže na trhu Únie. Únia má naozaj iba troch výrobcov z Únie, ktorí patria do dvoch skupín spoločností. Ako sa uvádza v odôvodnení 103, trhový podiel výrobného odvetvia Únie predstavoval približne 30 %. S cieľom pokryť dopyt používateľov v Únii preto trh Únie potrebuje dovoz. Napriek existencii platných opatrení čínsky dovoz naďalej vstupoval na trh Únie v čoraz väčších množstvách, pričom počas období revízneho prešetrovania bol jeho trhový podiel na úrovni približne [17 % – 22 %], ako sa vysvetľuje v odôvodnení 75.

               (157)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 89, ostatnými hlavnými zdrojmi dodávok do Únie sú Nórsko, Brazília a mnoho ďalších krajín, ktoré predstavujú alternatívny zdroj dovozu kremíka.

               (158)

               Údajný duopol má preto trhový podiel len 30 %, zatiaľ čo trhový podiel dovozu z mnohých tretích krajín je 70 %. Používatelia si teda môžu vybrať medzi kremíkom, ktorý vyrába výrobné odvetvie Únie, a kremíkom z mnohých ďalších tretích krajín. Tvrdenie o údajnej duopolnej situácii na trhu Únie preto nemožno prijať.

         5.5.   Kremík ako kritická surovina

               (159)

               Združenie EUSMET vzalo na vedomie skutočnosť, že v roku 2014 bol kremík pridaný na zoznam kritických surovín Únie. Komisia vo svojom oznámení uviedla, že dvadsať surovín, ktoré sú uvedené na zozname, „sú kritické, pretože riziká nedostatočných dodávok a ich vplyv na hospodárstvo sú vyššie ako riziká väčšiny ostatných surovín“ (7).

               (160)

               V súvislosti s pridaním kremíka na zoznam kritických surovín pre Úniu spoločnosť Euroalliages tvrdí, že keby sa nechala uplynúť platnosť opatrení, ohrozilo by to udržateľnosť dodávok kremíka zo zdrojov v rámci Únie.

               (161)

               Samotné pridanie kremíka na uvedený zoznam neovplyvnilo zistenia Komisie v antidumpingovom konaní.

               (162)

               CCIC a CNMIA predložili po zverejnení stanovisko, podľa ktorého existuje rozpor medzi konaním Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“) na urovnanie sporu a zisteniami v tomto prípade, pokiaľ ide o vývozné clo uplatniteľné na kremík (8) (okrem iných surovín). Tvrdili, že začatie konania WTO na urovnanie sporu, ktorého možným výsledkom by bolo zníženie cien kremíka dovážaného z ČĽR, potvrdzuje, že záujem používateľov v Únii o prístup k dodávkam kremíka prevažuje nad záujmom výrobcov z Únie na zachovaní antidumpingových opatrení.

               (163)

               Komisia sa domnieva, že tento argument je nepodložený. Skutočnosť, že kremík patril k surovinám, ktorých sa týka konanie WTO na urovnanie sporu, neznamená, že nie je potrebné odstrániť rušivý vplyv dumpingu spôsobujúceho ujmu na obchod a obnoviť efektívnu hospodársku súťaž.

         5.6.   Fúzia spoločností FerroAtlantica a Globe Speciality Metals

               (164)

               Zainteresované strany tvrdili, že v dôsledku fúzie spoločností FerroAtlantica a Globe Speciality Metals (ďalej len „FerroGlobe“) sa obmedzia dodávky kremíka na trh Únie a zlúčeného subjektu FerroGlobe získa dominantné postavenie na trhu Únie.

               (165)

               Spoločnosť Globe Speciality Metals však produkuje kremík v Kanade a USA. V priebehu posudzovaného obdobia boli do Únie z Kanady a USA dovezené iba nepatrné množstvá kremíka. Kombinovaný trhový podiel dovozu z Kanady a USA zostal počas posudzovaného obdobia dosť pod úrovňou 1 %. Je teda zrejmé, že fúzia FerroGlobe nemôže obmedziť dodávku kremíka na trh Únie.

         5.7.   Nový Colný kódex Únie

               (166)

               Združenie EUSMET tvrdilo, že používatelia kremíka v chemickom priemysle Únie sa v budúcnosti na základe nového Colného kódexu Únie nebudú môcť spoliehať na aktívny zušľachťovací styk. Združenie EUSMET sa domnieva, že v súlade s článkom 169 ods. 2 delegovaného aktu Colného kódexu Únie (9) nebude od mája 2016 povolené používanie náhradného tovaru v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku v prípade výrobkov podliehajúcich opatreniam na ochranu obchodu, ako je napríklad kremík.

               (167)

               V článku 169 ods. 2 sa uvádza, že tovar dovážaný v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku by podliehal antidumpingovému clu, iba ak je spracovaný a následne prepustený do voľného obehu. V prípade, že spracovaný tovar sa spätne vyvezie, antidumpingové clo sa zaň neplatí. V porovnaní so súčasnými ustanoveniami by preto nedošlo k žiadnej zmene.

               (168)

               Tvrdenie združenia EUSMET týkajúce sa nového Colného kódexu Únie je podľa všetkého založené na nesprávnom výklade článku 169 ods. 2 delegovaného aktu Colného kódexu Únie, a je preto neopodstatnené.

         5.8.   Trvanie opatrení

               (169)

               Zainteresované strany uviedli, že antidumpingové opatrenia na príslušný výrobok, ktoré sú platné od roku 1990, nie sú dočasným opatrením a ich platnosť by sa teda mala nechať uplynúť.

               (170)

               Komisia sa domnieva, že tento argument je nepodložený. Za podmienok stanovených v základnom nariadení sa má platnosť opatrení predĺžiť, ak sú splnené osobitné právne podmienky.

         5.9.   Záver o záujme Únie

               (171)

               Komisia na základe uvedených skutočností konštatovala, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody na vyvodenie záveru, že zachovanie opatrení na dovoz kremíka s pôvodom v ČĽR nie je v záujme Únie.

         6.   PRETRVÁVAJÚCI CHARAKTER ZMENENÝCH OKOLNOSTÍ

               (172)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 5, v nadväznosti na žiadosť o čiastočné priebežné preskúmanie podanú združením EUSMET, musela Komisia preskúmať trvalý charakter zmenených okolností a vyvodiť v tejto súvislosti záver.

               (173)

               Tieto zmeny sa týkali najmä zloženia a štruktúry výrobného odvetvia Únie, dopytu po kremíku v Únii a štruktúry ponuky v Únii.

               (174)

               Spoločnosť Euroalliages vyjadrila v odpovedi na tvrdenia uvedené v žiadosti nesúhlas okrem iného s tým, že referenčné obdobie vzťahujúce sa na pozorované zmeny by bolo dlhšie ako posledných päť rokov.

               (175)

               Komisia dospela k záveru, že existujú viaceré okolnosti, ktoré sa zmenili od predchádzajúceho preskúmania úrovne ujmy, v súvislosti s ktorým Komisia vyvodila záver v nariadení (ES) č. 2496/97 (10) (ďalej len „predchádzajúce preskúmanie ujmy“), a že charakter týchto zmien je trvalý.

               (176)

               Tieto zmeny, ktoré sú uvedené v odôvodnení 173, sa týkajú najmä zloženia a štruktúry výrobného odvetvia Únie. V tejto súvislosti sa počet výrobcov tvoriacich výrobné odvetvie Únie znížil a v súčasnosti ho tvorí jedna skupina výrobcov a jeden výrobca oproti štyrom výrobcom počas predchádzajúceho preskúmania ujmy. Jeden z výrobcov pôsobiaci v čase predchádzajúceho preskúmania ujmy ukončil svoju činnosť, zatiaľ čo ďalší dvaja pôvodne samostatní výrobcovia sa zlúčili. Neexistujú žiadne náznaky, že tieto zmeny by nemali trvalý charakter.

               (177)

               Dopyt po kremíku v Únii, uvedený v odôvodnení 73, sa v porovnaní s obdobím prešetrovania pri predchádzajúcom preskúmaní ujmy viac ako zdvojnásobil. Združenie EUSMET poskytlo dôkazy o tom, že dopyt v Únii sa v najbližších rokoch bude pravdepodobne ďalej zvyšovať. Usudzuje sa preto, že nárast dopytu má trvalý charakter.

               (178)

               Pokiaľ ide o štruktúru ponuky v Únii, prešetrovaním sa ukázalo, že Únia je čoraz viac závislá od dovozu kremíka. Počas obdobia prešetrovania pri predchádzajúcom preskúmaní ujmy spotreba Únie presiahla produkciu výrobného odvetvia Únie o 134 000 ton. Odvtedy sa tento rozdiel zvýšil na [350 000 – 400 000 ton]. Vzhľadom na rastúci dopyt a vysoké využitie kapacity v odvetví Únie sa usudzuje, že táto zmena štruktúry ponuky má trvalý charakter.

               (179)

               Na tomto základe Komisia dospela k záveru, že zmenené okolnosti majú trvalý charakter a že žiadosť o čiastočné priebežné preskúmanie obmedzené na ujmu je preto opodstatnené.

         7.   ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

   7.1.   Úroveň odstránenia ujmy

               (180)

               Na stanovenie úrovne opatrení Komisia najprv stanovila výšku cla potrebnú na zabránenie opätovnému výskytu ujmy, ktorú by utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (181)

               Počas obdobia revízneho prešetrovania Komisia zistila, že predaj výrobného odvetvia Únie bol ziskový. Miera odstránenia ujmy je teda stanovená na úrovni predajnej ceny výrobného odvetvia Únie počas obdobia revízneho prešetrovania.

               (182)

               Komisia potom stanovila úroveň odstránenia ujmy na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny z ČĽR, clo zaplatené, stanovenej na účely podhodnotenia ceny v odôvodnení 88, s váženou priemernou cenou účtovanou za podobný výrobok, ktorý počas obdobia revízneho prešetrovania na trhu Únie predávali výrobcovia z Únie.

               (183)

               Pokiaľ ide o dovoznú cenu, štyria vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky predávali výhradne kremík dovezený v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku, ktorý teda nepodlieha antidumpingovému clu. Tieto ceny sa preto nemohli použiť na stanovenie úrovne odstránenia ujmy.

               (184)

               Združenie EUSMET, žiadateľ v rámci priebežného preskúmania, tvrdilo, že úroveň odstránenia ujmy by sa mala vypočítať na základe všetkých dovozov bez ohľadu na colný režim. Združenie EUSMET a niektoré strany ďalej tvrdili, že k cene všetkých dovozov by sa malo pripočítať zmluvné clo s cieľom získať cenu „vo voľnom obehu“, a to aj pri predaji v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku, kde sa neplatí žiadne clo. Toto tvrdenie podložili odkazom na predchádzajúce revízne prešetrovania.

               (185)

               Predchádzajúce revízne prešetrovania však predstavovali priebežné preskúmanie obmedzené na dumping a preskúmanie pred uplynutím platnosti. Pri priebežnom preskúmaní sa preto nevypočítala úroveň odstránenia ujmy a pri paralelnom preskúmaní pred uplynutím platnosti sa skúmala len pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy. Predchádzajúce revízne prešetrovania teda mali iný rozsah pôsobnosti.

               (186)

               Združenie EUSMET tvrdilo, že dovoz výrobkov s určitou chemickou kvalitou prebieha takmer výhradne v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku, zatiaľ čo pri dovoze tovaru do voľného obehu ide prevažne o kremík na použitie v odvetví spracovania hliníka. Okrem toho ceny dovozu v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku sú približne o 12 % vyššie vzhľadom na prísnejšie požiadavky na špecifikácie výrobkov s určitou chemickou kvalitou. Nezohľadnenie tohto predaja za vyššie ceny by teda malo za následok chybné stanovenie úrovne odstránenia ujmy.

               (187)

               Antidumpingové clo sa však vyberá iba za ten dovoz do Únie, na ktorý sa vzťahuje clo. Dovoz v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku nepodlieha clu, pretože nie je prepustený do voľného obehu, a preto nie je vhodné používať takéto ceny na stanovenie úrovne odstránenia ujmy. V dôsledku toho je úroveň odstránenia ujmy stanovená na základe dovozu, ktorý podlieha clu.

               (188)

               Keďže všetok predaj štyroch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky na vývoz do Únie nevstúpil do Únie, ale sa použil v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku na výrobky vyvezené z Únie, úroveň odstránenia ujmy sa stanovila pomocou dovozu clo zaplatené na celoštátnom základe s použitím štatistických údajov z Eurostatu.

               (189)

               Okrem toho zainteresované strany všeobecne potvrdili, že dovoz podliehajúci clu tvorí predaj prevažne určený odvetviu spracovania hliníka, zatiaľ čo chemický priemysel dováža čínsky kremík prevažne v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku. Predaj výrobného odvetvia Únie používateľom v odvetví spracovania hliníka sa preto porovnal so všetkými dovozmi z ČĽR, na ktoré sa vzťahuje clo.

               (190)

               Združenie EUSMET požadovalo úpravu, ktorá by zohľadňovala rozdiel v kvalite medzi kremíkovým kovom s chemickou kvalitou a kremíkovým kovom na použitie v odvetví spracovania hliníka, medzi rôznymi druhmi kremíka s chemickou kvalitou a v prípade druhov kremíkového kovu určených pre špecifický segment, ktoré vyrába výrobné odvetvie Únie, ale nedovážajú sa z ČĽR.

               (191)

               Niektoré strany poskytli informácie, ktoré svedčia o rozdiele medzi cenou vybraného kremíka na použitie v odvetví spracovania hliníka a kremíka s chemickou kvalitou až na úrovni 23 %.

               (192)

               Spoločnosť Euroalliages reagovala na pripomienky združenia EUSMET týkajúce sa rôznych druhov kremíka konštatovaním, že pokiaľ ide o ceny a výrobné náklady, kremík s chemickou kvalitou a kremík na použitie v odvetví spracovania hliníka sú navzájom zameniteľné. Prešetrovanie naozaj ukázalo, že v Únii nebola predajná cena výrobného odvetvia Únie pre používateľov v chemickom priemysle vyššia ako predajná cena pre používateľov v odvetví spracovania hliníka. Ani predajné ceny v analogickej krajine USA nevykazovali výrazný rozdiel medzi predajnou cenou pre používateľov v chemickom priemysle a používateľov v odvetví spracovania hliníka. Hlavnou príčinou cenového rozdielu medzi predajom v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku a predajom so zaplateným clom je teda skôr colný režim než rozdiel v chemickej kvalite medzi týmito výrobkami.

               (193)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 189, na oboch stranách porovnania sa použil predaj určený odvetviu spracovania hliníka. Otázka týkajúca sa úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely medzi kremíkom na použitie v odvetví spracovania hliníka a kremíkom s chemickou kvalitou je v takomto porovnaní irelevantná.

               (194)

               EUSMET po zverejnení skonštatoval, že prijatím žiadosti o priebežné revízne prešetrovanie, ktorá sa okrem iných bodov odvolávala na rastúci dovoz kremíka v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku, Komisia vzbudila oprávnené očakávania. EUSMET ďalej tvrdil, že Komisia neskôr tieto oprávnené očakávania sklamala tým, že dovoz kremíkového kovu s chemickou kvalitou vyňala z výpočtu úrovne odstránenia ujmy.

               (195)

               Argument o oprávnených očakávaniach je nepodložený. Po prvé, začatie revízneho prešetrovania upravuje osobitný právny rámec a nemôže viesť k vzniku legitímnych očakávaní, pokiaľ ide o výsledok prešetrovania. Po druhé, toto prešetrovanie sa týka všetkých kvalít kremíka. Z dôvodov uvedených v odôvodneniach 183 až 188 nebol dovoz v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku zahrnutý do výpočtu úrovne odstránenia ujmy.

               (196)

               Niektoré zainteresované strany po zverejnení tvrdili, že Komisia postupovala nesprávne, keď dovoz kremíka v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku vyňala z výpočtu úrovne odstránenia ujmy. Ďalej tvrdili, že Komisia týmto postupom vyňala viac ako 75 % dovozu kremíka z ČĽR do Únie počas obdobia revízneho prešetrovania, nevypočítala individuálne úrovne odstránenia ujmy pre čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, nevypočítala reprezentatívnu úroveň odstránenia ujmy a vlastne uplatnila dostupné skutočnosti.

               (197)

               Komisia pri svojej analýze v rámci preskúmania pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu a ujmy pred uplynutím platnosti nevylúčila dovoz kremíka v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku z ČĽR alebo akejkoľvek inej krajiny, pretože dovoz v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku konkuruje predaju kremíkového kovu odvetvím Únie.

               (198)

               Na účely čiastočného priebežného preskúmania, ktorého rozsah sa obmedzuje na preskúmanie ujmy, Komisia stanovila úroveň odstránenia ujmy na základe dovozu, ktorý podlieha clu, ako sa uvádza v odôvodnení 187. Dovoz kremíka, ktorý sa uskutočnil v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku, sa nezohľadnil pri výpočte úrovne odstránenia ujmy, pretože dovoz v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku sa neprepustí do voľného obehu a preto nepodlieha ani antidumpingovému ani zmluvnému clu.

               (199)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 189, dovoz, ktorý podlieha clu, je predaj prevažne určený odvetviu spracovania hliníka, a dovoz v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku je predaj prevažne určený chemickému priemyslu. Komisia dôkladne zanalyzovala cenový rozdiel medzi týmito dovozmi. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 192, cenový rozdiel musel vyplynúť z colného režimu, keďže neexistoval výrazný cenový rozdiel v predajných cenách odvetvia Únie ani predajných cenách výrobcu z analogickej krajiny na domácom trhu.

               (200)

               Zdá sa, že cena dovozu kremíka v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku vyplýva z rozdielneho cenového postupu čínskych vyvážajúcich výrobcov. Potvrdzujú to aj tvrdenia týkajúce sa cenových rozdielov, ktoré uviedli tie isté zainteresované strany vo svojich pripomienkach po zverejnení. Komisia sa preto rozhodla stanoviť úroveň odstránenia ujmy na základe značného objemu dovozu kremíka na prepustenie do voľného obehu.

               (201)

               Po zverejnení niektoré zainteresované strany argumentovali, že vyššia cena kremíka s chemickou kvalitou nie je dôsledkom rozdielneho cenového postupu čínskych vyvážajúcich výrobcov.

               (202)

               V súlade s vysvetlením v odôvodnení 189 Komisia porovnala predaj výrobného odvetvia Únie používateľom v odvetví spracovania hliníka so všetkými dovozmi z ČĽR, na ktoré sa vzťahuje clo. Predaj určený odvetviu spracovania hliníka je použitý na oboch stranách porovnania. Na stanovenie úrovne odstránenia ujmy sa použili iba kvality kremíka na použitie v odvetví spracovania hliníka, ktorý vyrába odvetvie Únie na jednej strane a ktorý podlieha dovozu, clo zaplatené, na druhej strane. Otázka, či ceny dovozu v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku súvisia s rozdielnym cenovým postupom čínskych vyvážajúcich výrobcov, nie je pri takomto porovnaní relevantná.

               (203)

               Ako už bolo uvedené v odôvodnení 196, zainteresované strany tvrdili, že Komisia nevypočítala individuálne úrovne odstránenia ujmy v prípade čínskych spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov a nevypočítala reprezentatívnu úroveň odstránenia ujmy. Toto tvrdenie sa týka skutočnosti, že všetci títo výrobcovia predávali príslušný výrobok používateľom v Únii, ktorí kremík spracovali a následne výrobky s obsahom tohto kremíka vyvážali v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku zákazníkom mimo Únie.

               (204)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 188, všetok predaj štyroch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky na vývoz do Únie sa uskutočňoval v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku. Preto bolo možné vypočítať len úroveň odstránenia ujmy na celoštátnom základe s použitím štatistických údajov Eurostatu pre dovoz, clo zaplatené. Komisia usúdila, že by nebolo ani uskutočniteľné ani možné simulovať, aké by boli ceny kremíka dovážaného z ČĽR každým z výrobcov zaradených do vzorky pri jeho predaji používateľom v chemickom priemysle v Únii, ak by bol tento dovoz prepustený do voľného obehu. Komisia dospela k záveru, že takáto simulácia by v každom prípade viedla k menej spoľahlivým výsledkom, než sú výsledky založené na skutočných cenách kremíka predávaného odvetviu spracovania hliníka. Komisia sa domnievala, že sa nedá stanoviť, aký vplyv na ceny by malo vyňatie dovozu v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku z osobitných trhových podmienok aktívneho zušľachťovacieho styku, okrem jednoduchého pripočítania zmluvného cla a antidumpingových ciel.

               (205)

               Okrem iného aj z týchto dôvodov a pre zameniteľnosť uvedenú v odôvodnení 192 bolo teda možné jedine vypočítať úroveň odstránenia ujmy na celoštátnom základe s použitím štatistických údajov Eurostatu pre dovoz, clo zaplatené. Akýkoľvek iný výpočet by sa nedal vykonať.

               (206)

               Tie isté zainteresované strany poukázali na predchádzajúce antidumpingové prešetrovania, v prípade ktorých analýza Komisie zahŕňala dovoz v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku.

               (207)

               Ako sa zdôrazňuje v odôvodnení 196, dovoz uskutočnený v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku bol zahrnutý do analýzy Komisie v rámci preskúmania pred uplynutím platnosti. Komisia vzala na vedomie odkazy zainteresovaných strán na predchádzajúce prešetrovania podľa článku 11 ods. 3, ale nezistila žiadnu analógiu medzi týmito prípadmi a súčasným čiastočným priebežným preskúmaním.

               (208)

               Pokiaľ ide o konanie týkajúce sa kovu vápnika, nariadenie z roku 1999 (11) sa zaoberalo dovozom v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku, išlo však o zahrnutie uvedeného dovozu do výpočtu trhového podielu na účely posúdenia ujmy. V súčasnom konaní týkajúcom sa kremíka Komisia pri určovaní trhového podielu v rámci analýzy pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy zahrnula aj dovoz v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku z ČĽR, Brazílie a Austrálie.

               (209)

               Pokiaľ ide o konanie týkajúce sa furfuralu, nariadením z roku 2012 (12) sa ukončilo priebežné preskúmanie antidumpingových opatrení a tieto opatrenia sa zrušili. Úroveň odstránenia ujmy sa ním nestanovila.

               (210)

               Pokiaľ ide o konanie týkajúce sa glyfozátu, prešetrovaním sa zistilo, že hoci viac ako 90 % dovozu z ČĽR sa v poslednom čase uskutočnilo v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku, do výpočtu bolo nevyhnutné zahrnúť všetok predaj od jediného spolupracujúceho vývozcu (13). Nebolo totiž možné oddeliť predaj v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku a iný predaj, keďže spolupracoval len jeden dovozca a žiadni používatelia. Komisia navyše nemohla použiť štatistické údaje, keďže pod rovnakým colným kódom boli vykázané rôzne druhy výrobku (kyselina s koncentráciou 95 % a soľ s koncentráciou 62 %). Výsledná úroveň odstránenia ujmy sa napokon nepoužila, pretože bola vyššia ako dumpingové rozpätie.

               (211)

               Tie isté zainteresované strany skonštatovali, že výpočet úrovne odstránenia ujmy je nesprávny aj z dôvodu rozdielov v cenách medzi primárnym a sekundárnym využitím kremíka na použitie v odvetví spracovania hliníka.

               (212)

               Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 138, Komisia na základe podrobných údajov o všetkých kvalitách kremíka predávaného výrobným odvetvím Únie používateľom v odvetví spracovania hliníka zistila, že rozdiely v jednotlivých kvalitách nemajú markantný vplyv na priemernú cenu. Pokiaľ ide o kremík dovážaný z ČĽR, keďže všetok predaj štyroch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov na vývoz bol určený na aktívny zušľachťovací styk, nebolo možné vypracovať rovnako podrobnú analýzu kvalít kremíka predávaného používateľom v odvetví spracovania hliníka na základe štatistických údajov z Eurostatu pre dovoz, clo zaplatené.

               (213)

               S cieľom posúdiť tvrdenie o primárnom a sekundárnom využití kremíka na použitie v odvetví spracovania hliníka však Komisia okrem analýzy opísanej v odôvodnení 139 zanalyzovala údaje týkajúce sa podstatnej časti predaja na trhu Únie v prípade, keď bolo k dispozícii rozdelenie predaja na primárne a sekundárne využitie. Na základe tejto analýzy Komisia dospela k záveru, že aj za predpokladu, že sa všetok dovoz, clo zaplatené, ako strany tvrdia, predáva výlučne používateľom v odvetví spracovania hliníka na sekundárne použitie, nemá to markantný vplyv na výsledok výpočtu úrovne odstránenia ujmy.

               (214)

               Euroalliages po zverejnení odkázal na údaje Eurostatu, ktoré poukazovali na pokles priemernej dovoznej ceny sedem až osem mesiacov po období revízneho prešetrovania, a tvrdil, že Komisia pre nezohľadnenie týchto nižších cien nedokázala posúdiť trvalý charakter zmien úrovne odstránenia ujmy.

               (215)

               V súlade s článkom 6 ods. 1 základného nariadenia zistenia v prešetrovaní vychádzajú z obdobia prešetrovania a informácie týkajúce sa obdobia nasledujúceho po období prešetrovania sa obvykle nezohľadňujú. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

               (216)

               Prípadný rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania uvedeného v odôvodnení 189 sa vyjadril ako percento váženej priemernej dovoznej hodnoty CIF. Výsledná úroveň odstránenia ujmy je 16,8 %.

         7.2.   Konečné antidumpingové opatrenia

               (217)

               Pokiaľ ide o zistenia týkajúce sa preskúmania pred uplynutím platnosti, Komisia dospela k záveru, že antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz kremíka s pôvodom v ČĽR by sa mali zachovať.

               (218)

               V dôsledku toho by sa malo zachovať aj rozšírenie platnosti opatrení vzťahujúcich sa na príslušný výrobok s pôvodom v ČĽR aj na dovoz zasielaný z Kórejskej republiky, bez ohľadu na to, či je deklarovaný ako s pôvodom v Kórejskej republike, alebo nie, na základe nariadenia Rady (ES) č. 42/2007 (14), ako aj na dovoz zasielaný z Taiwanu, bez ohľadu na to, či je deklarovaný ako s pôvodom na Taiwane, alebo nie, na základe vykonávacieho nariadenia Rady (EÚ) č. 311/2013 (15).

               (219)

               Pokiaľ ide o zistenia týkajúce sa čiastočného priebežného preskúmania obmedzeného na ujmu, Komisia dospela k záveru, že úroveň antidumpingových opatrení vzťahujúcich sa na dovoz kremíka s pôvodom v ČĽR by sa mala upraviť. V súlade s pravidlom menšieho cla uvedeným v článku 7 ods. 2 základného nariadenia by sa na dovoz kremíka s pôvodom v ČĽR mali uložiť antidumpingové opatrenia. Komisia porovnala úroveň odstránenia ujmy, ako sa stanovuje v odôvodnení 211, a dumpingové rozpätie pôvodne stanovené vykonávacím nariadením (EÚ) č. 467/2010. Výška cla by sa mala stanoviť na úrovni dumpingového rozpätia alebo na úrovni odstránenia ujmy, podľa toho, ktorá je nižšia.

               (220)

               Na základe uvedených skutočností sú sadzby antidumpingového cla, vyjadrené ako cena CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:

                           Spoločnosť

                           Dumpingové rozpätie

                           Úroveň odstránenia ujmy

                           Konečné antidumpingové clo

                           Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi

                           16,3 %

                           16,8 %

                           16,3 %

                           Všetky ostatné spoločnosti

                           19,0 %

                           16,8 %

                           16,8 %

               (221)

               Individuálne sadzby antidumpingového cla pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení boli stanovené na základe zistení v rámci tohto prešetrovania. Odráža sa v nich preto situácia, ktorá sa v súvislosti s týmito spoločnosťami zistila počas tohto prešetrovania. Tieto colné sadzby sa uplatňujú výlučne na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v dotknutej krajine, vyrábaného konkrétne uvedenými právnymi subjektmi. Na dovoz príslušného výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia (vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými spoločnosťami), by sa mala vzťahovať colná sadzba uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemala by sa na ne vzťahovať žiadna z individuálnych antidumpingových colných sadzieb.

               (222)

               Spoločnosť môže požiadať o uplatnenie týchto individuálnych sadzieb antidumpingového cla, ak zmení názov alebo adresu svojho subjektu. Táto žiadosť musí byť adresovaná Komisii (16). Žiadosť musí obsahovať všetky príslušné informácie na preukázanie toho, že zmena nemá vplyv na právo spoločnosti čerpať výhody z colnej sadzby, ktorá sa na ňu vzťahuje. Ak zmena názvu alebo adresy spoločnosti nemá vplyv na jej právo čerpať výhody z colnej sadzby, ktorá sa na ňu vzťahuje, oznámenie s informáciou o zmene názvu alebo adresy sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

               (223)

               Výbor zriadený podľa článku 15 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1225/2009 nevydal stanovisko,

         PRIJALA TOTO NARIADENIE:
   Článok 1
   1.   Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz kremíka, ktorý v súčasnosti patrí pod číselný znak KN 2804 69 00, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
   2.   Sadzby konečného antidumpingového cla uplatniteľné na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením výrobku opísaného v odseku 1 a vyrábaného ďalej uvedenými spoločnosťami sú takéto:

               Spoločnosť

               Konečné antidumpingové clo (v %)

               Doplnkový kód TARIC

               Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi

               16,3

               A971

               Všetky ostatné spoločnosti

               16,8

               A999

         3.   Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa príslušné platné ustanovenia týkajúce sa cla.
   Článok 2
   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
      V Bruseli 1. júla 2016

            Za Komisiu

            predseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Ú. v. EÚ L 131, 29.5.2010, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ C 371, 18.10.2014, s. 17.

      (4)  Ú. v. EÚ C 174, 28.5.2015, s. 10.

      (5)  Ú. v. EÚ C 287, 1.9.2015, s. 5.

      (6)  Chemicals Research Unit, www.crugroup.com.

      (7)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o preskúmaní zoznamu surovín kritických pre EÚ a o vykonávaní iniciatívy v oblasti surovín z 26. mája 2014, COM/2014/0297 final.

      (8)  WT/DS395 – China – Measures Related to Exportation of Various Raw Materials (WT/DS395 – Čína – Opatrenia týkajúce sa vývozu rôznych surovín).

      (9)  Ú. v. EÚ L 343, 29.12.2015, s. 1.

      (10)  Ú. v. ES L 345, 16.12.1997, s. 1.

      (11)  Ú. v. ES L 94, 9.4.1999, s. 1.

      (12)  Ú. v. EÚ L 165, 26.6.2012, s. 4.

      (13)  Ú. v. EÚ L 303, 30.9.2004, s. 1.

      (14)  Ú. v. EÚ L 13, 19.1.2007, s. 1.

      (15)  Ú. v. EÚ L 95, 5.4.2013, s. 1.

      (16)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/39, 1049 Brussels, Belgium.