title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/957 z 28. júna 2018, ktorou sa mení smernica 96/71/ES o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb (Text s významom pre EHP)

text:
                  9.7.2018

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 173/16

            SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2018/957
      z 28. júna 2018,
      ktorou sa mení smernica 96/71/ES o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb
      (Text s významom pre EHP)
      EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 53 ods. 1 a článok 62,
      so zreteľom na návrh Európskej komisie,
      po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
      so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
      so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
      konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
      keďže:

                  (1)

                  Sloboda pohybu pracovníkov, sloboda usadiť sa a sloboda poskytovať služby sú základné zásady vnútorného trhu zakotvené v Zmluve o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Vykonávanie a presadzovanie týchto zásad Únia naďalej rozvíja a cieľom je zaručiť rovnaké podmienky pre podniky a dodržiavanie práv pracovníkov.

                  (2)

                  Sloboda poskytovať služby zahŕňa právo podnikov poskytovať služby na území iného členského štátu a dočasne vysielať svojich vlastných pracovníkov na územie takého členského štátu na uvedený účel. V súlade s článkom 56 ZFEÚ sú zakázané obmedzenia slobody poskytovať služby v rámci Únie vo vzťahu k štátnym príslušníkom členských štátov, ktorí sú usadení v inom členskom štáte ako členskom štáte osoby, pre ktorú sú služby určené.

                  (3)

                  Podľa článku 3 Zmluvy o Európskej únii má Únia podporovať sociálnu spravodlivosť a ochranu. Podľa článku 9 ZFEÚ má Únia pri vymedzovaní a uskutočňovaní svojich politík a činností prihliadať na požiadavky spojené s podporou vysokej úrovne zamestnanosti, zárukou primeranej sociálnej ochrany, bojom proti sociálnemu vylúčeniu a s vysokou úrovňou vzdelávania, odbornej prípravy a ochrany ľudského zdravia.

                  (4)

                  Viac ako 20 rokov po prijatí smernice Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES (4) sa ukázalo, že je potrebné posúdiť, či stále zabezpečuje správnu rovnováhu medzi potrebou podporiť slobodu poskytovať služby a zabezpečiť rovnaké podmienky na jednej strane a potrebou chrániť práva vyslaných pracovníkov na strane druhej. Na zabezpečenie jednotného uplatňovania pravidiel a skutočného sociálneho zbližovania by sa popri revízii smernice 96/71/ES mala priorita klásť aj na vykonávanie a presadzovanie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/67/EÚ (5).

                  (5)

                  Mimoriadne dôležité sú dostatočné a presné štatistické údaje týkajúce sa vyslaných pracovníkov, najmä pokiaľ ide o počet vyslaných pracovníkov v konkrétnych sektoroch zamestnanosti a podľa jednotlivých členských štátov. Členské štáty a Komisia by mali tieto údaje zhromažďovať a monitorovať.

                  (6)

                  Zásada rovnakého zaobchádzania a zákaz akejkoľvek diskriminácie na základe štátnej príslušnosti boli zakotvené v práve Únie už zakladajúcimi zmluvami. Zásada rovnakej mzdy sa vykonáva pomocou sekundárneho práva nielen medzi ženami a mužmi, ale aj medzi pracovníkmi so zmluvami na dobu určitú a porovnateľnými stálymi pracovníkmi, medzi pracovníkmi na kratší pracovný čas a pracovníkmi na plný pracovný čas a medzi dočasnými agentúrnymi pracovníkmi a porovnateľnými pracovníkmi užívateľského podniku. Uvedené zásady zahŕňajú zákaz akýchkoľvek opatrení, ktoré by boli priamo alebo nepriamo diskriminačné na základe štátnej príslušnosti. Pri uplatňovaní uvedených zásad sa má zohľadňovať príslušná judikatúra Súdneho dvora Európskej únie.

                  (7)

                  Príslušné orgány a subjekty v súlade s vnútroštátnym právom a/alebo praxou by mali byť schopné overiť, či podmienky ubytovania pre vyslaných pracovníkov, ktoré je priamo alebo nepriamo poskytované zamestnávateľom, sú v súlade s vnútroštátnymi pravidlami v členskom štáte, na ktorého územie sú pracovníci vyslaní (hostiteľský členský štát), ktoré sa tiež uplatňujú na vyslaných pracovníkov.

                  (8)

                  Vyslaným pracovníkom, ktorí sú dočasne vyslaní zo svojho obvyklého miesta výkonu práce v hostiteľskom členskom štáte na iné miesto výkonu práce, by sa mali zaplatiť aspoň také isté prídavky alebo náhrady nákladov na cestovanie, stravovanie a ubytovanie pre pracovníkov mimo domova z pracovných dôvodov, ako platia pre miestnych pracovníkov v tomto členskom štáte. To isté pravidlo by sa malo uplatňovať aj v prípade nákladov vzniknutých vyslaným pracovníkom, od ktorých sa požaduje, aby cestovali do svojho obvyklého miesta výkonu práce a zo svojho obvyklého miesta výkonu práce v hostiteľskom členskom štáte. Malo by sa vyhnúť dvojitému preplateniu výdavkov na cestovanie, ubytovanie a stravu.

                  (9)

                  Vysielanie pracovníkov je dočasnej povahy. Vyslaní pracovníci sa zvyčajne vracajú do členského štátu, z ktorého boli vyslaní, po ukončení práce, pre ktorú boli vyslaní. Avšak vzhľadom na dlhé trvanie niektorých prípadov vyslania a so zreteľom na väzbu medzi trhom práce hostiteľského členského štátu a pracovníkmi vyslanými na takéto dlhé obdobia, ak vyslanie trvá dlhšie ako 12 mesiacov, hostiteľské členské štáty by mali zabezpečiť, aby podniky vysielajúce pracovníkov na ich územie zaručili uvedeným pracovníkom dodatočný súbor pracovných podmienok, ktoré sú povinne uplatniteľné na pracovníkov v členskom štáte, v ktorom sa práca vykonáva. Toto obdobie by sa malo predĺžiť, ak poskytovateľ služieb podá oznámenie obsahujúce odôvodnenie.

                  (10)

                  Zabezpečenie väčšej ochrany pracovníkov je nevyhnutné na zaručenie slobody poskytovať služby spravodlivým spôsobom, a to v krátkodobom aj dlhodobom horizonte, najmä tým, že sa zabráni zneužívaniu práv zaručených zmluvami. Pravidlá, ktorými sa zaručuje takáto ochrana pracovníkov, však nemôžu mať vplyv na právo podnikov vysielajúcich pracovníkov na územie iného členského štátu odvolávať sa na slobodu poskytovať služby ani v prípadoch, keď vyslanie trvá dlhšie ako 12 mesiacov, alebo prípadne dlhšie ako 18 mesiacov. Akékoľvek ustanovenie uplatniteľné na vyslaných pracovníkov v súvislosti s vyslaním presahujúcim obdobie 12 mesiacov alebo prípadne presahujúcim obdobie 18 mesiacov preto musí byť v súlade s touto slobodou. Podľa ustálenej judikatúry sú obmedzenia slobody poskytovať služby prípustné len vtedy, ak sú opodstatnené na základe závažných dôvodov vo verejnom záujme a ak sú primerané a nevyhnutné.

                  (11)

                  Ak vyslanie trvá dlhšie ako 12 mesiacov, alebo prípadne dlhšie ako 18 mesiacov, dodatočný súbor pracovných podmienok, ktoré má zaručiť podnik vysielajúci pracovníkov na územie iného členského štátu, by sa mal vzťahovať aj na pracovníkov, ktorí sú vyslaní s cieľom nahradiť iných vyslaných pracovníkov vykonávajúcich tú istú úlohu na tom istom mieste, aby sa zabezpečilo, že tieto náhrady sa nezneužijú na obchádzanie inak platných pravidiel.

                  (12)

                  V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/104/ES (6) sa vyjadruje zásada, že základné pracovné podmienky a podmienky zamestnávania, ktoré sa vzťahujú na dočasných agentúrnych pracovníkov, by mali byť minimálne také, aké by sa na takýchto pracovníkov vzťahovali, ak by ich na také isté pracovné miesto prijal užívateľský podnik. Táto zásada by sa mala uplatňovať aj na dočasných agentúrnych pracovníkov vyslaných na územie iného členského štátu. Ak sa uplatní táto zásada, užívateľský podnik by mal informovať agentúru dočasného zamestnávania o pracovných podmienkach a odmeňovaní, ktoré uplatňuje na svojich pracovníkov. Členské štáty sa môžu za určitých podmienok odchýliť od zásady rovnakého zaobchádzania a zásady rovnakej mzdy podľa článku 5 ods. 2 a 3 smernice 2008/104/ES. Ak sa takéto odchýlenie uplatní, agentúra dočasného zamestnávania nepotrebuje žiadne informácie o pracovných podmienkach užívateľského podniku a požiadavka na poskytnutie informácií by sa preto nemala uplatňovať.

                  (13)

                  Zo skúseností vyplýva, že pracovníci, ktorí boli prenajatí dočasným zamestnávateľom alebo sprostredkovateľskou agentúrou užívateľskému podniku, sa niekedy v rámci nadnárodného poskytovania služieb vysielajú na územie iného členského štátu. Mala by sa zabezpečiť ochrana týchto pracovníkov. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby užívateľský podnik informoval dočasného zamestnávateľa alebo sprostredkovateľskú agentúru o vyslaných pracovníkoch, ktorí dočasne pracujú na území iného členského štátu ako je členský štát, v ktorom bežne pracujú pre dočasného zamestnávateľa alebo sprostredkovateľskú agentúru alebo pre užívateľský podnik, aby mohol zamestnávateľ primerane uplatniť pracovné podmienky, ktoré sú výhodnejšie pre daného vyslaného pracovníka.

                  (14)

                  Touto smernicou, rovnako ako smernicou 96/71/ES by nemalo byť dotknuté uplatňovanie nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 (7) a (ES) č. 987/2009 (8).

                  (15)

                  Z dôvodu vysoko mobilného charakteru práce v medzinárodnej cestnej doprave vyvoláva vykonávanie tejto smernice v uvedenom odvetví určité právne otázky a ťažkosti, ktoré sa majú v rámci balíka v oblasti mobility riešiť prostredníctvom osobitných pravidiel pre cestnú dopravu, ktorými sa posilní aj boj proti podvodom a zneužívaniu.

                  (16)

                  Na skutočne integrovanom a konkurenčnom vnútornom trhu podniky súťažia na základe faktorov, ako sú produktivita, efektívnosť a úroveň vzdelania a zručností pracovnej sily, ako aj kvalita ich tovaru a služieb a miera ich inovácie.

                  (17)

                  Je v kompetencii členských štátov stanovovať pravidlá o odmeňovaní v súlade s vnútroštátnym právom a/alebo praxou. Stanovenie miezd patrí do výlučnej právomoci členských štátov a sociálnych partnerov. Osobitná pozornosť by sa mala venovať tomu, aby sa neoslabovali vnútroštátne systémy stanovovania miezd alebo sloboda zúčastnených strán.

                  (18)

                  Pri porovnaní odmeny vyplatenej vyslanému pracovníkovi a odmeny splatnej v súlade s vnútroštátnym právom a/alebo praxou hostiteľského členského štátu by sa mala zohľadniť hrubá výška odmeny. Mala by sa porovnať celková hrubá výška odmeny, a nie jednotlivé zložky odmeňovania, ktoré sa stali povinnými, ako sa stanovuje v tejto smernici. S cieľom zabezpečiť transparentnosť a pomôcť príslušným orgánom a subjektom pri vykonávaní overení a kontrol je však potrebné, aby sa mohli zložky odmeňovania určiť dostatočne podrobne podľa vnútroštátneho práva a/alebo praxe členského štátu, z ktorého bol pracovník vyslaný. Pokiaľ sa prídavky, ktoré sa špecificky vzťahujú na vysielanie, netýkajú skutočne vynaložených nákladov spojených s vyslaním, ako sú cestovné náklady, stravné a ubytovacie náklady, mali by sa považovať za súčasť odmeny a mali by sa zohľadniť na účely porovnania celkovej hrubej výšky odmeny.

                  (19)

                  Prídavky, ktoré sa špecificky vzťahujú na vysielanie, často slúžia na viaceré účely. Pokiaľ je ich účelom náhrada nákladov vynaložených v súvislosti s vyslaním, ako sú napríklad cestovné náklady, stravné a ubytovacie náklady, nemali by sa považovať za súčasť odmeny. Je na členských štátoch, aby v súlade so svojim vnútroštátnym právom a/alebo praxou stanovili pravidlá týkajúce sa náhrady takýchto nákladov. Zamestnávateľ by mal nahradiť takéto náklady vyslaných pracovníkov v súlade s vnútroštátnym právom a/alebo praxou, ktoré sa vzťahujú na pracovnoprávny vzťah.

                  (20)

                  Vzhľadom na význam prídavkov, ktoré sa špecificky vzťahujú na vysielanie, by sa malo vyhnúť neistote, pokiaľ ide o to, ktoré zložky takýchto prídavkov sa priraďujú k náhrade nákladov spojených s vyslaním. Celý prídavok by sa mal považovať za vyplatený ako náhrada nákladov, pokiaľ nie je v pracovných podmienkach vyplývajúcich zo zákonov, iných právnych predpisov alebo správnych opatrení, kolektívnych zmlúv, arbitrážnych nálezov alebo zmluvných dojednaní, ktoré sa vzťahujú na zamestnanecký vzťah, určené, ktoré zložky prídavku sa priraďujú na náhradu nákladov spojených s vyslaním a ktoré sú časťou odmeny.

                  (21)

                  Zložky odmeňovania a iné pracovné podmienky v zmysle vnútroštátneho práva alebo kolektívnych zmlúv uvedených v tejto smernici by mali byť jasné a transparentné pre všetky podniky a vyslaných pracovníkov. Keďže transparentnosť informácií a prístup k nim majú zásadný význam pre právnu istotu a presadzovanie práva, je s ohľadom na článok 5 smernice 2014/67/EÚ odôvodnené rozšíriť povinnosť členských štátov uverejňovať pracovné podmienky na jednotnej oficiálnej vnútroštátnej webovej stránke o zložky odmeňovania, ktoré sa stali povinnými, ako aj o dodatočný súbor pracovných podmienok uplatniteľných na vyslania presahujúce 12 mesiacov alebo prípadne presahujúce 18 mesiacov podľa tejto smernice. Každý členský štát by mal zabezpečiť, aby informácie poskytované na jednotnej oficiálnej vnútroštátnej webovej stránke boli presné a pravidelne aktualizované. Akékoľvek sankcie uložené podniku za nedodržanie pracovných podmienok, ktoré sa majú zabezpečiť pre vyslaných pracovníkov, by mali byť primerané a určenie sankcií by malo najmä zohľadňovať, či informácie o pracovných podmienkach uverejnené na jednotnej oficiálnej vnútroštátnej webovej stránke boli poskytnuté v súlade s článkom 5 smernice 2014/67/EÚ a pri rešpektovaní autonómie sociálnych partnerov.

                  (22)

                  Smernica 2014/67/EÚ stanovuje niekoľko ustanovení na zabezpečenie toho, aby sa presadzovali pravidlá o vysielaní pracovníkov a aby ich dodržiavali všetky podniky. V článku 4 uvedenej smernice sa stanovujú skutkové okolnosti, ktoré možno zohľadniť pri celkovom posúdení konkrétnych situácií s cieľom identifikovať prípady skutočného vyslania a predchádzať zneužívaniu a obchádzaniu pravidiel.

                  (23)

                  Zamestnávatelia by pred začiatkom vyslania mali prijať vhodné opatrenia, aby pracovníkovi poskytli v súvislosti s vyslaním dôležité informácie o pracovných podmienkach v súlade so smernicou Rady 91/533/EHS (9).

                  (24)

                  Touto smernicou sa v súvislosti so slobodou poskytovať služby a ochranou vyslaných pracovníkov zavádza vyvážený rámec, ktorý je nediskriminačný, transparentný a primeraný, pričom súčasne rešpektuje rôznorodosť vnútroštátnych pracovnoprávnych vzťahov. Táto smernica nebráni uplatňovaniu pracovných podmienok, ktoré sú výhodnejšie pre vyslaných pracovníkov.

                  (25)

                  S cieľom bojovať proti zneužívaniu v prípadoch zadania zákazky subdodávateľovi a v záujme ochrany práv vyslaných pracovníkov by členské štáty mali prijať primerané opatrenia v súlade s článkom 12 smernice 2014/67/EÚ s cieľom zabezpečiť subdodávateľskú zodpovednosť.

                  (26)

                  S cieľom zabezpečiť správne uplatňovanie smernice 96/71/ES by sa mala posilniť koordinácia medzi príslušnými orgánmi a/alebo subjektmi členských štátov a spolupráca na úrovni Únie v oblasti boja proti podvodom v súvislosti s vysielaním pracovníkov.

                  (27)

                  V kontexte boja proti podvodom súvisiacim s vysielaním pracovníkov by sa európska platforma na posilnenie spolupráce pri riešení problému nedeklarovanej práce (ďalej len „platforma“) zriadená rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/344 (10) mala v súlade so svojim mandátom zúčastňovať na monitorovaní a hodnotení prípadov podvodov, mala by zlepšovať vykonávanie a účinnosť administratívnej spolupráce medzi členskými štátmi, rozvíjať mechanizmy varovania a podporovať posilnenú administratívnu spoluprácu a výmenu informácií medzi príslušnými orgánmi alebo subjektmi. Platforma by pri tom mala úzko spolupracovať s Výborom odborníkov pre vysielanie pracovníkov zriadeným rozhodnutím Komisie 2009/17/ES (11).

                  (28)

                  Nadnárodný charakter určitých situácií podvodov alebo zneužívania súvisiacich s vysielaním pracovníkov odôvodňuje konkrétne opatrenia zamerané na posilnenie nadnárodného rozmeru inšpekcií, vyšetrovaní a výmeny informácií medzi príslušnými orgánmi alebo subjektmi dotknutých členských štátov. Na tento účel by v rámci administratívnej spolupráce stanovenej v smerniciach 96/71/ES a 2014/67/EÚ, najmä v článku 7 ods. 4 smernice 2014/67/EÚ, mali príslušné orgány alebo subjekty mať prostriedky potrebné na upozornenie na takéto situácie a výmenu informácií s cieľom predchádzať a bojovať proti podvodom a zneužívaniu.

                  (29)

                  V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 o vysvetľujúcich dokumentoch (12) sa členské štáty zaviazali, že v odôvodnených prípadoch k svojim oznámeniam o transpozičných opatreniach pripoja jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. V súvislosti s touto smernicou sa zákonodarca domnieva, že zasielanie takýchto dokumentov je odôvodnené.

                  (30)

                  Smernica 96/71/ES by sa mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

            PRIJALI TÚTO SMERNICU:
      Článok 1
      Zmeny smernice 96/71/ES
      Smernica 96/71/ES sa mení takto:

                  1.

                  Článok 1 sa mení takto:

                              a)

                              nadpis sa nahrádza textom „Predmet a rozsah pôsobnosti“;

                              b)

                              vkladajú sa tieto odseky:
                              „-1.   Touto smernicou sa zabezpečuje ochrana vyslaných pracovníkov počas ich vyslania v súvislosti so slobodou poskytovať služby stanovením záväzných ustanovení týkajúcich sa pracovných podmienok a ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov, ktoré sa musia dodržiavať.
                              -1a.   Touto smernicou sa nijakým spôsobom neovplyvňuje výkon základných práv uznaných v členských štátoch a na úrovni Únie vrátane práva na štrajk alebo slobody štrajkovať alebo prijímať iné opatrenia patriace do rozsahu pôsobnosti osobitných systémov pracovnoprávnych vzťahov v členských štátoch v súlade s vnútroštátnym právom a/alebo praxou. Touto smernicou tiež nie je dotknuté právo vyjednávať, uzatvárať a presadzovať kolektívne zmluvy alebo právo na kolektívne akcie v súlade s vnútroštátnym právom a/alebo praxou.“;

                              c)

                              odsek 3 sa mení takto:

                                          i)

                                          písmeno c) sa nahrádza takto:

                                                      „c)

                                                      prenájom pracovníkov zo strany dočasného zamestnávateľa alebo sprostredkovateľskej agentúry užívateľskému podniku zriadenému alebo činnému na území členského štátu, za predpokladu, že medzi dočasným zamestnávateľom alebo sprostredkovateľskou agentúrou, a pracovníkom existuje počas doby vyslania pracovnoprávny vzťah.“;

                                          ii)

                                          dopĺňajú sa tieto pododseky:
                                          „Ak má pracovník, ktorý bol prenajatý dočasným zamestnávateľom alebo sprostredkovateľskou agentúrou užívateľskému podniku uvedenému v písmene c), vykonávať prácu v rámci nadnárodného poskytovania služieb v zmysle písmena a), b) alebo c) užívateľským podnikom na území iného členského štátu, než kde pracovník bežne pracuje pre dočasného zamestnávateľa alebo sprostredkovateľskú agentúru alebo užívateľský podnik, pracovník sa považuje za vyslaného na územie daného členského štátu dočasným zamestnávateľom alebo sprostredkovateľskou agentúrou, s ktorými je pracovník v pracovnoprávnom vzťahu. Dočasný zamestnávateľ alebo sprostredkovateľská agentúra sa považuje za podnik uvedený v odseku 1 a je v plnom súlade s príslušnými ustanoveniami tejto smernice a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/67/EÚ (*1).
                                          Užívateľský podnik informuje dočasného zamestnávateľa alebo sprostredkovateľskú agentúru, z ktorých bol pracovník prenajatý, v dostatočnom predstihu pred začatím výkonu práce, ako sa uvádza v druhom pododseku.

                                             (*1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/67/EÚ z 15. mája 2014 o presadzovaní smernice 96/71/ES o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb, ktorou sa mení nariadenie (EÚ) č. 1024/2012 o administratívnej spolupráci prostredníctvom informačného systému o vnútornom trhu („nariadenie o IMI“) (Ú. v. EÚ L 159, 28.5.2014, s. 11).“;"

                  2.

                  Článok 3 sa mení takto:

                              a)

                              odsek 1 sa nahrádza takto:
                              „1.   Členské štáty zabezpečia bez ohľadu na to, ktorý právny poriadok sa uplatňuje na pracovnoprávny vzťah, aby podniky uvedené v článku 1 ods. 1 zaručili na základe rovnakého zaobchádzania pracovníkom, ktorí sú vyslaní na ich územie, pracovné podmienky vzťahujúce sa na tieto oblasti, ktoré sú v členskom štáte výkonu práce stanovené:

                                          —

                                          v zákonoch, iných právnych predpisoch alebo správnych opatreniach, a/alebo

                                          —

                                          v kolektívnych zmluvách alebo v arbitrážnych nálezoch, ktoré boli vyhlásené za všeobecne uplatniteľné alebo sa inak uplatňujú v súlade s odsekom 8:

                                                      a)

                                                      maximálna dĺžka pracovného času a minimálna doba odpočinku,

                                                      b)

                                                      minimálna ročná dĺžka platenej dovolenky,

                                                      c)

                                                      odmeňovanie vrátane sadzby za nadčasy; toto sa nevzťahuje na zamestnanecké systémy doplnkového dôchodkového poistenia,

                                                      d)

                                                      podmienky prenajímania pracovníkov, najmä dodanie pracovníkov dočasnými zamestnávateľmi,

                                                      e)

                                                      zdravie, bezpečnosť a hygiena pri práci,

                                                      f)

                                                      ochranné opatrenia, pokiaľ ide o pracovné podmienky tehotných žien alebo žien, ktoré nedávno porodili, detí a mladistvých,

                                                      g)

                                                      rovnaké zaobchádzanie s mužmi a ženami a iné protidiskriminačné ustanovenia,

                                                      h)

                                                      podmienky ubytovania pracovníkov, ktoré zamestnávateľ poskytuje pracovníkom, ktorí sú mimo svojho obvyklého miesta výkonu práce,

                                                      i)

                                                      prídavky alebo náhrada cestovných nákladov, stravných a ubytovacích nákladov pre pracovníkov mimo domova z pracovných dôvodov.

                                    Písmeno i) sa uplatňuje výlučne na cestovné náklady, stravné a ubytovacie náklady, ktoré vynakladajú vyslaní pracovníci vtedy, keď sa od nich požaduje, aby cestovali do svojho obvyklého miesta výkonu práce a zo svojho obvyklého miesta výkonu práce v členskom štáte, na ktorého územie boli vyslaní, alebo keď sú ich zamestnávateľom dočasne vyslaní z uvedeného obvyklého miesta výkonu práce na iné miesto výkonu práce.
                              Na účely tejto smernice sa pojem „odmeňovanie“ vymedzuje vnútroštátnym právom a/alebo praxou členského štátu, na ktorého územie je pracovník vyslaný, a zahŕňa všetky zložky odmeňovania, ktoré sa stali povinnými podľa vnútroštátnych zákonov, iných právnych predpisov alebo správnych opatrení, alebo podľa kolektívnych zmlúv alebo arbitrážnych nálezov, ktoré boli v tomto členskom štáte vyhlásené za všeobecne uplatniteľné alebo sa inak uplatňujú v súlade s odsekom 8.
                              Bez toho, aby bol dotknutý článok 5 smernice 2014/67/EÚ, členské štáty uverejňujú informácie o pracovných podmienkach v súlade s vnútroštátnym právom a/alebo praxou bez zbytočného odkladu a transparentným spôsobom na jednotnej oficiálnej vnútroštátnej webovej stránke uvedenej v tomto článku vrátane zložiek odmeňovania podľa tretieho pododseku tohto odseku a všetky pracovné podmienky v súlade s odsekom 1a tohto článku.
                              Členské štáty zabezpečia, aby informácie poskytnuté na jednotnej oficiálnej vnútroštátnej webovej stránke boli presné a aktuálne. Komisia na svojej webovej stránke uverejňuje adresy jednotných oficiálnych vnútroštátnych webových stránok.
                              Ak v rozpore s článkom 5 smernice 2014/67/EÚ informácie na jednotnej oficiálnej vnútroštátnej webovej stránke neuvádzajú, ktoré pracovné podmienky sa majú uplatniť, táto okolnosť sa zohľadní v súlade s vnútroštátnym právom a/alebo praxou pri určení sankcií v prípade porušenia vnútroštátnych ustanovení prijatých podľa tejto smernice, a to v rozsahu potrebnom na zabezpečenie ich primeranosti.“;

                              b)

                              vkladajú sa tieto odseky:
                              „1a.   Ak skutočné trvanie vyslania presahuje 12 mesiacov, členské štáty zabezpečia, aby bez ohľadu na to, ktorý právny poriadok sa uplatňuje na pracovnoprávny vzťah, podniky uvedené v článku 1 ods. 1 zaručili na základe rovnakého zaobchádzania pracovníkom vyslaným na ich územie okrem pracovných podmienok uvedených v odseku 1 tohto článku aj všetky uplatniteľné pracovné podmienky, ktoré sú v členskom štáte výkonu práce stanovené:

                                          —

                                          v zákonoch, iných právnych predpisoch alebo správnych opatreniach, a/alebo

                                          —

                                          v kolektívnych zmluvách alebo v arbitrážnych nálezoch, ktoré boli vyhlásené za všeobecne uplatniteľné alebo sa inak uplatňujú v súlade s odsekom 8.

                                    Prvý pododsek tohto odseku sa nevzťahuje na tieto záležitosti:

                                          a)

                                          postupy, formality a podmienky uzatvárania a skončenia pracovnoprávneho vzťahu vrátane doložiek o zákaze konkurencie,

                                          b)

                                          zamestnanecké systémy doplnkového dôchodkového poistenia.

                                    Ak poskytovateľ služieb podá oznámenie obsahujúce odôvodnenie, členský štát, v ktorom sa služba poskytuje, predĺži obdobie uvedené v prvom pododseku na 18 mesiacov.
                              Ak podnik uvedený v článku 1 ods. 1 nahrádza vyslaného pracovníka iným vyslaným pracovníkom vykonávajúcim tú istú úlohu na tom istom mieste, trvanie vyslania je na účely tohto odseku súhrnné trvanie období vyslania dotknutých jednotlivých vyslaných pracovníkov.
                              Pojem „tá istá úloha na tom istom mieste“ uvedený v štvrtom pododseku tohto odseku sa okrem iného vymedzuje s ohľadom na povahu služby, ktorá sa má poskytnúť, prácu, ktorá sa má vykonať, a adresu/adresy miesta výkonu práce.
                              1b.   Členské štáty stanovia, že podniky uvedené v článku 1 ods. 3 písm. c) zaručujú vyslaným pracovníkom pracovné podmienky, ktoré sa uplatňujú podľa článku 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/104/ES (*2) na dočasných agentúrnych pracovníkov prenajatých agentúrami dočasného zamestnávania zriadenými v členskom štáte, v ktorom sa práca vykonáva.
                              Užívateľský podnik informuje podniky uvedené v článku 1 ods. 3 písm. c) o pracovných podmienkach, ktoré uplatňuje, pokiaľ ide o pracovné podmienky a odmeňovanie, v rozsahu stanovenom v prvom pododseku tohto odseku.

                                 (*2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/104/ES z 19. novembra 2008 o dočasnej agentúrnej práci (Ú. v. EÚ L 327, 5.12.2008, s. 9).“;"

                              c)

                              odsek 7 sa nahrádza takto:
                              „7.   Odseky 1 až 6 nebránia uplatneniu pracovných podmienok, ktoré sú výhodnejšie pre pracovníka.
                              Prídavky, ktoré sa špecificky vzťahujú na vysielanie, sa považujú za súčasť odmeny, pokiaľ sa nevyplácajú ako náhrada skutočne vynaložených nákladov spojených s vyslaním, ako sú cestovné náklady, stravné a ubytovacie náklady. Zamestnávateľ bez toho, aby bol dotknutý odsek 1 prvý pododsek písm. h), nahradí vyslanému pracovníkovi takéto náklady v súlade s vnútroštátnym právom a/alebo praxou, ktoré sa vzťahujú na pracovnoprávny vzťah.
                              Ak pracovné podmienky uplatniteľné na pracovnoprávny vzťah neurčujú, či a ktoré zložky prídavku, ktorý sa špecificky vzťahuje na vysielanie, sú vyplácané ako náhrada skutočne vynaložených nákladov spojených s vyslaním alebo ktoré sú súčasťou odmeny, potom sa celý prídavok považuje za vyplácaný ako náhrada nákladov.“;

                              d)

                              v odseku 8 sa druhý a tretí pododsek nahrádzajú takto:
                              „Ak neexistuje systém na vyhlásenie kolektívnych zmlúv alebo arbitrážnych nálezov za všeobecne aplikovateľné v zmysle prvého pododseku, alebo popri takomto systéme, sa členské štáty podľa vlastného rozhodnutia môžu opierať o:

                                          —

                                          kolektívne zmluvy alebo arbitrážne nálezy, ktoré sú všeobecne uplatniteľné na všetky podobné podniky v danej zemepisnej oblasti a v príslušnej profesii alebo priemysle, a/alebo

                                          —

                                          o kolektívne zmluvy, ktoré uzatvorili najreprezentatívnejšie organizácie zamestnávateľov a organizácie zamestnancov na vnútroštátnej úrovni a ktoré sa uplatňujú na celom území príslušného štátu,

                                    za predpokladu, že ich uplatnenie na podniky uvedené v článku 1 ods. 1 zabezpečí rovnosť zaobchádzania v záležitostiach uvedených v prvom pododseku odseku 1 tohto článku a primerane so zreteľom na pracovné podmienky, ktoré sa majú zaručiť vyslaným pracovníkom v súlade s odsekom 1a tohto článku, medzi danými podnikmi a inými podnikmi uvedenými v tomto pododseku, ktoré sú v podobnej situácii.
                              Rovnosť zaobchádzania v zmysle tohto článku sa považuje za danú tam, kde vnútroštátne podniky v podobnej situácii:

                                          —

                                          podliehajú v danom mieste alebo v dotknutom odvetví rovnakým povinnostiam ako podniky uvedené v článku 1 ods. 1, pokiaľ ide o záležitosti uvedené v odseku 1 prvom pododseku tohto článku, a primerane, pokiaľ ide o pracovné podmienky, ktoré sa majú zaručiť vyslaným pracovníkom v súlade s odsekom 1a tohto článku, a

                                          —

                                          musia plniť tieto povinnosti s rovnakým účinkom.“;

                              e)

                              odseky 9 a 10 sa nahrádzajú takto:
                              „9.   Členské štáty môžu od podnikov uvedených v článku 1 ods. 1 vyžadovať, aby zaručili pracovníkom uvedeným v článku 1 ods. 3 písm. c) okrem pracovných podmienok uvedených v odseku 1b tohto článku iné podmienky, ktoré platia pre dočasných agentúrnych pracovníkov v tom členskom štáte, kde sa práca vykonáva.
                              10.   Touto smernicou sa nevylučuje, aby členské štáty v súlade so zmluvami a na základe rovnosti zaobchádzania uplatňovali na vnútroštátne podniky a podniky iných členských štátov pracovné podmienky vzťahujúce sa na iné záležitosti, než sú záležitosti uvedené v prvom pododseku odseku 1, pokiaľ ide o ustanovenia verejného poriadku.“

                  3.

                  V článku 4 ods. 2 sa prvý pododsek nahrádza takto:
                  „2.   Členské štáty stanovia opatrenia na vzájomnú spoluprácu medzi príslušnými orgánmi alebo subjektmi vrátane verejných orgánov, ktoré sú zodpovedné podľa vnútroštátneho práva za monitorovanie pracovných podmienok uvedených v článku 3, a to aj na úrovni Únie. Táto spolupráca bude pozostávať predovšetkým z poskytovania odpovedí na zdôvodnené žiadosti týchto orgánov alebo subjektov o poskytnutie informácií o nadnárodnom prenajímaní pracovníkov a riešenia preukázaného zneužívania alebo možných prípadov nezákonnej činnosti, ako napríklad nadnárodné prípady nedeklarovanej práce a nepravej samostatnej zárobkovej činnosti spojenej s vysielaním pracovníkov. Ak príslušný orgán alebo subjekt v členskom štáte, z ktorého je pracovník vyslaný, nedisponuje informáciami, ktoré požaduje príslušný orgán alebo subjekt členského štátu, na ktorého územie je pracovník vyslaný, snaží sa získať tieto informácie od iných orgánov alebo subjektov v uvedenom členskom štáte. V prípade pretrvávajúcich omeškaní pri poskytovaní takýchto informácií členskému štátu, na ktorého územie je pracovník vyslaný, sa informuje Komisia, ktorá prijme vhodné opatrenia.“;

                  4.

                  Článok 5 sa nahrádza takto:
                  „Článok 5
                  Monitorovanie, kontrola a presadzovanie
                  Členský štát, na ktorého územie je pracovník vyslaný, a členský štát, z ktorého je pracovník vyslaný, sú zodpovedné za monitorovanie, kontrolu a presadzovanie povinností stanovených v tejto smernici a smernici 2014/67/EÚ a v prípade, že sa im nepodarí zabezpečiť dodržiavanie tejto smernice, prijmú vhodné opatrenia.
                  Členské štáty stanovia pravidlá, pokiaľ ide o sankcie uplatniteľné pri porušení vnútroštátnych ustanovení prijatých podľa tejto smernice a prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich uplatňovania. Stanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.
                  Členské štáty najmä zabezpečia, aby pracovníci a/alebo zástupcovia pracovníkov mali k dispozícii primerané postupy na presadzovanie povinností v zmysle tejto smernice.
                  V prípade, že sa na základe celkového posúdenia vykonaného podľa článku 4 smernice 2014/67/EÚ členským štátom preukáže, že podnik nenáležitým alebo podvodným spôsobom vytvára dojem, že situácia pracovníka spadá do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, tento členský štát zabezpečí, aby sa na pracovníka vzťahovalo príslušné právo a prax.
                  Členské štáty zabezpečia, aby tento článok nemal za následok, že dotknutý pracovník bude podliehať menej výhodným podmienkam, ako sú podmienky, ktoré sa vzťahujú na vyslaných pracovníkov.“

                  5.

                  Úvodná časť prílohy sa nahrádza takto:
                  „Činnosti uvedené v článku 3 ods. 2 zahŕňajú všetky stavebné práce týkajúce sa konštrukcie, opráv, údržby, prestavby alebo demolácie budov a osobitne týchto prác:“.

            Článok 2
      Preskúmanie
      1.   Komisia preskúma uplatňovanie a vykonávanie tejto smernice. Komisia do 30. júla 2023 predloží správu o uplatňovaní a vykonávaní tejto smernice Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a prípadne navrhne potrebné zmeny tejto smernice a smernice 96/71/ES.
      2.   Správa uvedená v odseku 1 obsahuje posúdenie toho, či sú potrebné ďalšie opatrenia na zabezpečenie rovnakých podmienok a ochranu pracovníkov:

                  a)

                  v prípade zadania zákazky subdodávateľovi,

                  b)

                  vzhľadom na článok 3 ods. 3 tejto smernice, berúc do úvahy vývoj týkajúci sa legislatívneho aktu, ktorým sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/22/ES (13), pokiaľ ide o požiadavky na presadzovanie a stanovenie osobitných pravidiel vo vzťahu k smernici 96/71/ES a smernici 2014/67/EÚ pre vysielanie vodičov v odvetví cestnej dopravy.

            Článok 3
      Transpozícia a uplatňovanie
      1.   Členské štáty prijmú a uverejnia do 30. júla 2020 zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Bezodkladne oznámia Komisii znenie týchto ustanovení.
      Tieto ustanovenia uplatňujú od 30. júla 2020. Do uvedeného dátumu sa smernica 96/71/ES uplatňuje naďalej v znení platnom pred prijatím zmien zavedených touto smernicou.
      Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
      2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
      3.   Táto smernica sa uplatňuje na odvetvie cestnej dopravy odo dňa uplatňovania legislatívneho aktu, ktorým sa mení smernica 2006/22/ES, pokiaľ ide o požiadavky na presadzovanie a stanovenie osobitných pravidiel vo vzťahu k smernici 96/71/ES a smernici 2014/67/EÚ pre vysielanie vodičov v odvetví cestnej dopravy.
      Článok 4
      Nadobudnutie účinnosti
      Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      Článok 5
      Adresáti
      Táto smernica je určená členským štátom.

         V Bruseli 28. júna 2018

               Za Európsky parlament

               predseda

            A. TAJANI

               Za Radu

               predsedníčka

            L. PAVLOVA

         (1)  Ú. v. EÚ C 75, 10.3.2017, s. 81.

         (2)  Ú. v. EÚ C 185, 9.6.2017, s. 75.

         (3)  Pozícia Európskeho parlamentu z 29. mája 2018 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 21. júna 2018.

         (4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES zo 16. decembra 1996 o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb (Ú. v. ES L 18, 21.1.1997, s. 1).

         (5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/67/EÚ z 15. mája 2014 o presadzovaní smernice 96/71/ES o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb, ktorou sa mení nariadenie (EÚ) č. 1024/2012 o administratívnej spolupráci prostredníctvom informačného systému o vnútornom trhu („nariadenie o IMI“) (Ú. v. EÚ L 159, 28.5.2014, s. 11).

         (6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/104/ES z 19. novembra 2008 o dočasnej agentúrnej práci (Ú. v. EÚ L 327, 5.12.2008, s. 9).

         (7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 z 29. apríla 2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (Ú. v. EÚ L 166, 30.4.2004, s. 1).

         (8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 zo 16. septembra 2009, ktorým sa stanovuje postup vykonávania nariadenia (ES) č. 883/2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (Ú. v. EÚ L 284, 30.10.2009, s. 1).

         (9)  Smernica Rady 91/533/EHS zo 14. októbra 1991 o povinnosti zamestnávateľa informovať zamestnancov o podmienkach vzťahujúcich sa na zmluvu alebo na pracovno-právny vzťah (Ú. v. ES L 288, 18.10.1991, s. 32).

         (10)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/344 z 9. marca 2016 o zriadení európskej platformy na posilnenie spolupráce pri riešení problému nedeklarovanej práce (Ú. v. EÚ L 65, 11.3.2016, s. 12).

         (11)  Rozhodnutie Komisie 2009/17/ES z 19. decembra 2008, ktorým sa zriaďuje Výbor odborníkov pre vysielanie pracovníkov (Ú. v. EÚ L 8, 13.1.2009, s. 26).

         (12)  Ú. v. EÚ C 369, 17.12.2011, s. 14.

         (13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/22/ES z 15. marca 2006 o minimálnych podmienkach vykonávania nariadení Rady (EHS) č. 3820/85 a (EHS) č. 3821/85 o právnych predpisoch v sociálnej oblasti, ktoré sa týkajú cestnej dopravy, a o zrušení smernice Rady 88/599/EHS (Ú. v. EÚ L 102, 11.4.2006, s. 35).


title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/130 zo 16. januára 2019, ktorou sa mení smernica 2004/37/ES o ochrane pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou karcinogénom alebo mutagénom pri práci (Text s významom pre EHP)

text:
                  31.1.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 30/112

         SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2019/130
         zo 16. januára 2019,
         ktorou sa mení smernica 2004/37/ES o ochrane pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou karcinogénom alebo mutagénom pri práci
         (Text s významom pre EHP)
         EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 153 ods. 2 písm. b) v spojení s článkom 153 ods. 1 písm. a),
         so zreteľom na návrh Európskej komisie,
         po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
         so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
         po porade s Výborom regiónov,
         konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
         keďže:

                     (1)

                     Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/37/ES (3) má za cieľ ochranu pracovníkov pred ohrozením ich zdravia a bezpečnosti v dôsledku expozície karcinogénom alebo mutagénom pri práci. V uvedenej smernici sa stanovuje konzistentná úroveň ochrany pred rizikami súvisiacimi s karcinogénmi a mutagénmi prostredníctvom rámca všeobecných zásad s cieľom umožniť členským štátom zabezpečovať konzistentné uplatňovanie minimálnych požiadaviek. Záväzné limitné hodnoty expozície pri práci, stanovené na základe dostupných informácií vrátane vedeckých a technických údajov, ekonomickej uskutočniteľnosti, dôkladného posúdenia sociálno-ekonomického vplyvu a dostupnosti protokolov a techník na meranie expozície na pracovisku, sú dôležitou súčasťou všeobecných opatrení na ochranu pracovníkov, ktoré sa stanovujú v uvedenej smernici. V uvedenej súvislosti je v prípade nejasností podstatné zohľadniť zásadu prevencie. Minimálne požiadavky stanovené v uvedenej smernici majú za cieľ chrániť pracovníkov na úrovni Únie. Členské štáty môžu stanoviť prísnejšie záväzné limitné hodnoty expozície pri práci alebo iné ochranné opatrenia.

                     (2)

                     Limitné hodnoty expozície pri práci sú súčasťou opatrení na riadenie rizík podľa smernice 2004/37/ES. Dodržiavaním týchto limitných hodnôt nie sú dotknuté iné povinnosti zamestnávateľov podľa uvedenej smernice, najmä povinnosti znižovať používanie karcinogénov a mutagénov na pracovisku, predchádzať expozícii pracovníkov karcinogénom a mutagénom alebo znižovať takúto expozíciu a prijímať opatrenia, ktoré by sa mali vykonávať na tento účel. Pokiaľ je to technicky možné, mali by uvedené opatrenia zahŕňať nahradenie karcinogénu alebo mutagénu látkou, zmesou alebo procesom, ktoré nie sú nebezpečné alebo sú menej nebezpečné pre zdravie pracovníka, využívanie uzavretého systému alebo iné opatrenia zamerané na zníženie úrovne expozície pracovníkov na najnižšiu možnú úroveň, čím sa podporuje inovácia.

                     (3)

                     V prípade väčšiny karcinogénov a mutagénov nie je vedecky možné určiť úrovne, pod ktorými by expozícia neviedla k nepriaznivým následkom. Hoci sa stanovením limitných hodnôt karcinogénov alebo mutagénov na pracovisku podľa tejto smernice riziká pre zdravie a bezpečnosť pracovníkov vyplývajúce z expozície pri práci (reziduálne riziká) neodstránia, aj tak sa tým prispeje k výraznému zníženiu rizík vyplývajúcich z takejto expozície prostredníctvom prístupu postupných krokov a stanovovania cieľov podľa smernice 2004/37/ES. V prípade ostatných karcinogénov a mutagénov je vedecky možné určiť úrovne, pod ktorými sa nepredpokladá, že by expozícia viedla k nepriaznivým následkom.

                     (4)

                     Maximálne úrovne expozície pracovníkov niektorým karcinogénom alebo mutagénom sa stanovujú ako limitné hodnoty, ktoré sa podľa smernice 2004/37/ES nesmú prekročiť. Uvedené limitné hodnoty by sa mali revidovať a mali by sa stanoviť limitné hodnoty pre ďalšie karcinogény a mutagény.

                     (5)

                     Limitné hodnoty stanovené v tejto smernici by sa mali podľa potreby revidovať na základe dostupných informácií vrátane vedeckých a technických údajov a osvedčených postupov a techník a protokolov merania úrovne expozície na pracovisku, ktoré sú založené na dôkazoch. Uvedené informácie by podľa možností mali zahŕňať údaje o reziduálnych rizikách pre zdravie pracovníkov a stanoviská Vedeckého výboru pre najvyššie prípustné hodnoty vystavenia chemickým faktorom pri práci (Scientific Committee on Occupational Exposure Limits – SCOEL) a Poradného výboru pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (Advisory Committee on Safety and Health at Work – ACSH). Informácie o reziduálnom riziku, ktoré sú verejne dostupné na úrovni Únie, sú cenné pre budúce úsilie o obmedzenie rizík vyplývajúcich z expozície karcinogénom a mutagénom pri práci vrátane budúcej revízie limitných hodnôt, ktoré sú stanovené v tejto smernici.

                     (6)

                     Komisia by po zohľadnení najnovšieho vývoja vedeckých poznatkov mala posúdiť najneskôr v prvom štvrťroku 2019 možnosť zmeniť rozsah pôsobnosti smernice 2004/37/ES, aby sa do nej zahrnuli látky toxické pre reprodukciu. Na uvedenom základe by Komisia mala v prípade potreby a po konzultácii so sociálnymi partnermi predloží legislatívny návrh.

                     (7)

                     V prípade niektorých karcinogénov s bezprahovými účinkami nie je možné odvodiť limitnú hodnotu expozície na základe údajov o vplyve na zdravie, ale pre tieto karcinogény je však možné stanoviť limitnú hodnotu na základe dostupných informácií vrátane vedeckých a technických údajov.

                     (8)

                     V záujme zabezpečenia najvyššej možnej úrovne ochrany pred niektorými karcinogénmi a mutagénmi je potrebné zohľadniť aj ďalšie cesty absorbovania vrátane možnosti prieniku cez kožu.

                     (9)

                     Výbor SCOEL pomáha Komisii najmä pri hodnotení najnovších dostupných vedeckých údajov a pri navrhovaní limitných hodnôt expozície pri práci, ktoré sa majú stanoviť na úrovni Únie podľa smernice Rady 98/24/ES (4) a smernice 2004/37/ES s cieľom chrániť pracovníkov pred chemickými rizikami. Poradný výbor ACSH je tripartitným orgánom, ktorý pomáha Komisii pri príprave, vykonávaní a hodnotení činností v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci. Poradný výbor ACSH konkrétne prijíma tripartitné stanoviská o iniciatívach na stanovenie limitných hodnôt expozície pri práci na úrovni Únie na základe dostupných informácií vrátane vedeckých a technických údajov, ako aj údajov o sociálnych aspektoch a o uskutočniteľnosti týchto iniciatív z hospodárskeho hľadiska. Zohľadnili sa aj iné zdroje vedeckých informácií, ktoré boli primerane spoľahlivé a verejne dostupné, najmä zdroje z Medzinárodnej agentúry pre výskum rakoviny (International Agency for Research on Cancer – IARC), Svetovej zdravotníckej organizácie a z národných agentúr.

                     (10)

                     Práca výboru SCOEL a jej transparentnosť sú zásadné z hľadiska zodpovedného politického procesu. Ak sa má práca výboru reorganizovať, mali by sa zaručiť vyhradené zdroje a nemali by sa stratiť osobitné odborné znalosti v oblasti epidemiológie, toxikológie, pracovného lekárstva a ochrany zdravia pri práci.

                     (11)

                     Zmeny príloh I a III k smernici 2004/37/ES stanovené v tejto smernici sú ďalším krokom v dlhodobom procese aktualizácie smernice 2004/37/ES. Komisia ako ďalší krok v uvedenom procese predložila návrh stanoviť limitné hodnoty a uviesť poznámku „koža“ k piatim ďalším karcinogénom. Okrem toho Komisia vo svojom oznámení z 10. januára 2017 s názvom „Bezpečnejšia a zdravšia práca pre všetkých – modernizácia právnych predpisov a politiky EÚ v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci“ uviedla, že by sa mali vykonať ďalšie zmeny smernice 2004/37/ES. Komisia by mala priebežne pokračovať v práci na aktualizáciách príloh I a III k smernici 2004/37/ES v súlade s jej článkom 16 a zaužívanou praxou, a v prípade potreby ich zmeniť na základe dostupných informácií vrátane postupne získavaných vedeckých a technických údajov, ako sú údaje o reziduálnych rizikách. Výsledkom uvedenej práce by mali byť, ak je to vhodné, návrhy na budúcu revíziu limitných hodnôt stanovených v smernici 2004/37/ES a v tejto smernici, ako aj návrhy na doplnenie ďalších látok, zmesí a procesov do prílohy I a ďalších limitných hodnôt do prílohy III.

                     (12)

                     Je dôležité chrániť pracovníkov exponovaných karcinogénnym alebo mutagénnym látkam v dôsledku prípravy, podávania alebo zneškodňovania nebezpečných liekov vrátane cytostatických alebo cytotoxických liekov, a v dôsledku práce, pri ktorej dochádza k expozícii karcinogénnym alebo mutagénnym látkam pri čistení, preprave, praní a likvidácii nebezpečných liekov alebo materiálov kontaminovaných nebezpečnými liekmi, ako aj pri osobnej starostlivosti o pacientov liečených nebezpečnými liekmi. Komisia ako prvý krok vydala špecializovanú príručku o prevencii a osvedčených postupoch, ktorá obsahuje usmernenia na zníženie rizík pre zdravie a bezpečnosť pri práci v zdravotníctve, a to aj v súvislosti s rizikami súvisiacimi s expozíciou cytostatickým alebo cytotoxickým liekom. Týmito usmerneniami nie sú dotknuté prípadné ďalšie legislatívne návrhy alebo iné iniciatívy.

                     (13)

                     Limitné hodnoty pre inhalačný spôsob expozície sa v súlade s odporúčaniami výboru SCOEL a poradného výboru ACSH, ak sú k dispozícii, stanovujú na základe časovo váženého priemeru počas osemhodinového referenčného času (limitné hodnoty dlhodobej expozície) a v prípade určitých karcinogénov alebo mutagénov na základe časovo váženého priemeru počas kratšieho, vo všeobecnosti pätnásť minútového referenčného času (limitné hodnoty krátkodobej expozície), s cieľom v čo najväčšej miere obmedziť účinky vyplývajúce z krátkodobej expozície. V súlade s odporúčaniami výboru SCOEL a poradného výboru ACSH sa uvádzajú aj poznámky „koža“. Zohľadniť by sa mali aj ďalšie zdroje vedeckých informácií, ktoré sú primerane spoľahlivé a verejne dostupné.

                     (14)

                     Zásada prevencie na pracovisku by sa mala presadzovať aj v súvislosti s účinkami karcinogénov a mutagénov na budúce generácie, napríklad negatívny vplyv na reprodukčnú schopnosť mužov i žien, ako aj na vývoj plodu. Členské štáty by si preto mali v tejto oblasti vymieňať najlepšie postupy.

                     (15)

                     Existujú dostatočné dôkazy o karcinogenite minerálnych olejov, ktoré boli predtým použité v motoroch s vnútorným spaľovaním na mazanie a chladenie pohyblivých častí vo vnútri motora. Takéto použité minerálne oleje vznikajú v priebehu procesov, a preto nepodliehajú klasifikácii v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (5). Výbor SCOEL identifikoval možný prienik značného množstva uvedených olejov cez kožu, dospel k záveru, že k expozícii pri práci dochádza transdermálnou cestou, a dôrazne odporučil uvedenie poznámky „koža“. Poradný výbor ACSH súhlasil, že použité minerálne motorové oleje by sa mali doplniť medzi karcinogénne látky, zmesi a procesy uvedené v prílohe I k smernici 2004/37/ES, a súhlasil s uvedením možnosti prieniku značného množstva cez kožu. Na obmedzenie expozície cez kožu možno použiť celý rad najlepších postupov vrátane používania osobných ochranných prostriedkov, akými sú rukavice, a odstránenie a očistenie kontaminovaného odevu. Dôsledné dodržiavanie týchto postupov a novo vznikajúcich najlepších postupov by mohlo pomôcť znížiť túto expozíciu. Je preto vhodné zaradiť prácu, pri ktorej dochádza k expozícii účinkom minerálnych olejov, ktoré boli predtým použité v motoroch s vnútorným spaľovaním na mazanie a chladenie pohyblivých častí vo vnútri motora, do prílohy I k smernici 2004/37/ES a v prílohe III k smernici 2004/37/ES k nim uviesť poznámku „koža“ označujúcu možnosť prieniku značného množstva cez kožu.

                     (16)

                     Existujú dostatočné dôkazy o karcinogenite výfukových emisií zo vznetových motorov, ktoré vznikajú pri spaľovaní motorovej nafty v motoroch so vznetovým zapaľovaním. Výfukové emisie zo vznetových naftových motorov vznikajú v priebehu procesov, a preto nepodliehajú klasifikácii v súlade s nariadením (ES) č. 1272/2008. Poradný výbor ACSH súhlasil, aby boli výfukové emisie z tradičných vznetových naftových motorov zaradené medzi karcinogénne látky, zmesi a procesy uvedené v prílohe I k smernici 2004/37/ES, a požiadal o ďalšie preskúmania v súvislosti s vedeckými a technickými aspektmi novších typov motorov. Agentúra IARC klasifikovala výfukové plyny zo vznetových naftových motorov ako karcinogénne pre človeka (kategória 1 klasifikácie IARC) a spresnila, že hoci je pri novších typoch vznetových naftových motorov množstvo pevných častíc a chemických látok nižšie, zatiaľ nie je jasné, ako sa tieto kvantitatívne a kvalitatívne zmeny odrazia v odlišných účinkoch na zdravie. Agentúra IARC takisto spresnila, že ako indikátor expozície sa zvyčajne používa elementárny uhlík, ktorý je významnou zložkou týchto emisií. S ohľadom na uvedené a na počet pracovníkov, ktorí sú vystavení takýmto emisiám, je preto vhodné zahrnúť do prílohy I k smernici 2004/37/ES prácu, pri ktorej dochádza k expozícii výfukovým emisiám zo vznetových naftových motorov, a v prílohe III k uvedenej smernici stanoviť limitnú hodnotu pre výfukové emisie z naftových motorov vypočítanú na základe elementárneho uhlíka. Položky v prílohách I a III k smernici 2004/37/ES by sa mali vzťahovať na výfukové emisie zo všetkých typov vznetových naftových motorov.

                     (17)

                     Pokiaľ ide o výfukové emisie zo vznetových naftových motorov, v niektorých odvetviach môže byť ťažké dosiahnuť v krátkom časovom horizonte limitnú hodnotu 0,05 mg/m3 meranú ako elementárny uhlík. Popri lehote na transpozíciu by sa preto malo stanoviť dvojročné prechodné obdobie pred tým, ako by sa mala začať uplatňovať uvedená limitná hodnota. Avšak v odvetviach, ako je podzemná ťažba a výstavba tunelov, by sa malo popri lehote na transpozíciu stanoviť päťročné prechodné obdobie pred tým, ako by sa mala začať uplatňovať limitná hodnota.

                     (18)

                     Určité zmesi polycyklických aromatických uhľovodíkov (PAU), predovšetkým zmesi, ktoré obsahujú benzo[a]pyrén, spĺňajú kritériá klasifikácie ako karcinogénne (kategória 1A alebo 1B) v súlade s nariadením (ES) č. 1272/2008, a preto sú v zmysle smernice 2004/37/ES karcinogénmi. Expozícia takýmto zmesiam môže nastať pri práci, pri ktorej dochádza okrem iného k procesom horenia, ako napríklad z výfukových plynov spaľovacích motorov, a k procesom spaľovania pri vysokej teplote. Výbor SCOEL identifikoval možnosť prieniku značného množstva uvedených zmesí cez kožu a poradný výbor ACSH súhlasil s tým, že je dôležité zaviesť limitnú hodnotu expozície zmesiam polycyklických aromatických uhľovodíkov pri práci, a odporučil, aby sa vykonalo vyhodnotenie vedeckých aspektov s cieľom navrhnúť, aby sa v budúcnosti stanovila limitná hodnota expozície pri práci. Je preto vhodné v prílohe III k smernici 2004/37/ES priradiť týmto zmesiam poznámku „koža“ s uvedením možnosti prieniku značného množstva cez kožu. Malo by sa tiež vykonať ďalšie preskúmanie na účel zhodnotenia toho, či je potrebné stanoviť limitnú hodnotu pre zmesi polycyklických aromatických uhľovodíkov v záujme lepšej ochrany pracovníkov pred týmito zmesami.

                     (19)

                     Trichlóretén spĺňa kritériá klasifikácie ako karcinogénna látka (kategória 1B) v súlade s nariadením (ES) č. 1272/2008, a preto je v zmysle smernice 2004/37/ES karcinogénom. Výbor SCOEL identifikoval trichlóretén ako genotoxický karcinogén. Na základe dostupných informácií vrátane vedeckých a technických údajov možno stanoviť limitné hodnoty pre trichlóretén na základe osemhodinového referenčného času (limitná hodnota dlhodobej expozície) a na základe časovo váženého priemeru počas kratšieho pätnásť minútového referenčného času (limitná hodnota krátkodobej expozície). Výbor SCOEL identifikoval možnosť prieniku značného množstva uvedeného karcinogénu cez kožu a poradný výbor ACSH odsúhlasil na základe dostupných informácií vrátane vedeckých a technických údajov praktickú limitnú hodnotu. Je preto vhodné stanoviť limitné hodnoty dlhodobej a krátkodobej expozície účinkom trichlóreténu a v prílohe III k smernici 2004/37/ES k nemu uviesť poznámku „koža“ označujúcu možnosť prieniku značného množstva cez kožu. So zreteľom na vývoj vedeckých dôkazov a technický pokrok by sa limitné hodnoty pre túto látku mali veľmi podrobne preskúmavať.

                     (20)

                     4,4′-metyléndianilín (bis(4-aminofenyl)metán) (MDA) spĺňa kritériá klasifikácie ako karcinogénna látka (kategória 1B) v súlade s nariadením (ES) č. 1272/2008, a preto je v zmysle smernice 2004/37/ES karcinogénom. Výbor SCOEL dospel k záveru, že pre tento karcinogén s bezprahovými účinkami nemožno odvodiť limitnú hodnotu expozície na základe údajov o vplyve na zdravie. Na základe dostupných informácií vrátane vedeckých a technických údajov je však možné stanoviť pre 4,4′-metyléndianilín limitnú hodnotu. Výbor SCOEL identifikoval možnosť prieniku značného množstva uvedeného karcinogénu cez kožu a poradný výbor ACSH odsúhlasil na základe dostupných informácií vrátane vedeckých a technických údajov praktickú limitnú hodnotu. Je preto vhodné stanoviť limitnú hodnotu pre 4,4′-metyléndianilín a v prílohe III k smernici 2004/37/ES k nemu uviesť poznámku „koža“ označujúcu možnosť prieniku značného množstva cez kožu.

                     (21)

                     Epichlórhydrín (2-(chlórmetyl)oxirán) spĺňa kritériá klasifikácie ako karcinogénna látka (kategória 1B) v súlade s nariadením (ES) č. 1272/2008, a preto je v zmysle smernice 2004/37/ES karcinogénom. Výbor SCOEL dospel k záveru, že pre tento karcinogén s bezprahovými účinkami nemožno odvodiť limitnú hodnotu expozície na základe údajov o vplyve na zdravie a odporučil zabrániť expozícii uvedenému karcinogénu pri práci. Výbor SCOEL identifikoval možnosť prieniku značného množstva epichlórhydrínu cez kožu a poradný výbor ACSH odsúhlasil na základe dostupných informácií vrátane vedeckých a technických údajov praktickú limitnú hodnotu. Je preto vhodné stanoviť limitnú hodnotu pre epichlórhydrína v prílohe III k smernici 2004/37/ES k nemu uviesť poznámku „koža“ označujúcu možnosť prieniku značného množstva cez kožu.

                     (22)

                     1,2-dibrómetán (EDB) spĺňa kritériá klasifikácie ako karcinogénna látka (kategória 1B) v súlade s nariadením (ES) č. 1272/2008, a preto je v zmysle smernice 2004/37/ES karcinogénom. Výbor SCOEL dospel k záveru, že pre tento karcinogén s bezprahovými účinkami nemožno odvodiť limitnú hodnotu expozície na základe údajov o vplyve na zdravie a odporučil zabrániť expozícii uvedenému karcinogénu pri práci. Výbor SCOEL identifikoval možnosť prieniku značného množstva 1,2-dibrómetánu cez kožu a poradný výbor ACSH odsúhlasil na základe dostupných informácií vrátane vedeckých a technických údajov praktickú limitnú hodnotu. Je preto vhodné stanoviť limitnú hodnotu pre 1,2-dibrómetána v prílohe III k smernici 2004/37/ES k nemu uviesť poznámku „koža“ označujúcu možnosť prieniku značného množstva cez kožu.

                     (23)

                     Etyléndichlorid (1,2-dichlóretán) (EDC) spĺňa kritériá klasifikácie ako karcinogénna látka (kategória 1B) v súlade s nariadením (ES) č. 1272/2008, a preto je v zmysle smernice 2004/37/ES karcinogénom. Výbor SCOEL dospel k záveru, že pre tento karcinogén s bezprahovými účinkami nemožno odvodiť limitnú hodnotu expozície na základe údajov o vplyve na zdravie. Na základe dostupných informácií vrátane vedeckých a technických údajov je však možné stanoviť pre etyléndichlorid limitnú hodnotu. Výbor SCOEL identifikoval možnosť prieniku značného množstva etyléndichloridu cez kožu a poradný výbor ACSH odsúhlasil na základe dostupných informácií vrátane vedeckých a technických údajov praktickú limitnú hodnotu, pričom zdôraznil, že chýbajú spoľahlivé a aktualizované vedecké údaje týkajúce sa najmä spôsobu pôsobenia. Je preto vhodné stanoviť limitnú hodnotu pre etyléndichlorid a v prílohe III k smernici 2004/37/ES k nemu uviesť poznámku „koža“ označujúcu možnosť prieniku značného množstva cez kožu.

                     (24)

                     Dohoda o ochrane zdravia pracovníkov prostredníctvom správnej manipulácie a správneho používania kryštalického oxidu kremičitého a výrobkov, ktoré ho obsahujú, podpísaná združeniami, ktoré tvoria Európsku sieť pre kremeň (European Network for Silica – NEPSI), ako aj iné dohody sociálnych partnerov, ktoré popri regulačných opatreniach poskytujú usmernenia a nástroje na podporu účinného vykonávania povinností zamestnávateľov stanovených v smernici 2004/37/ES, sú cennými nástrojmi na doplnenie regulačných opatrení. Rešpektujúc autonómiu sociálnych partnerov by ich Komisia mala zároveň nabádať k uzatváraniu takýchto dohôd. Dodržiavanie takýchto dohôd by však nemalo viesť k vzniku predpokladu súladu s povinnosťami zamestnávateľov stanovenými v smernici 2004/37/ES. Na webovom sídle Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (EU-OSHA) by sa mal uverejniť pravidelne aktualizovaný zoznam takýchto dohôd.

                     (25)

                     Komisia konzultovala s poradným výborom ACSH a uskutočnila dvojfázovú konzultáciu s európskymi sociálnymi partnermi v súlade s článkom 154 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

                     (26)

                     Táto smernica rešpektuje základné práva a dodržiava zásady zakotvené v Charte základných práv Európskej únie, najmä v jej článku 31 ods. 1

                     (27)

                     S cieľom účinne chrániť pracovníkov sa limitné hodnoty stanovené v tejto smernici budú preskúmavať vzhľadom na vykonávanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (6) a vzhľadom na stanoviská dvoch výborov Európskej chemickej agentúry (ECHA) (výboru pre hodnotenie rizík (RAC) a výboru pre sociálno-ekonomickú analýzu (SEAC)), najmä s cieľom zohľadniť interakciu medzi limitnými hodnotami stanovenými v smernici 2004/37/ES a vzťahmi medzi dávkou a účinkom, informáciami o skutočnej expozícii a, ak sú k dispozícii, hodnotami DNEL (odvodené hladiny, pri ktorých nedochádza k žiadnym účinkom) odvodenými pre nebezpečné chemické látky podľa uvedeného nariadenia.

                     (28)

                     Keďže ciele tejto smernice, a to zlepšenie životných a pracovných podmienok a ochrana zdravia pracovníkov pred špecifickými rizikami vyplývajúcimi z expozície karcinogénom a mutagénom, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov ich rozsahu a účinkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

                     (29)

                     Keďže sa táto smernica týka ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov na pracovisku, mala by sa transponovať do dvoch rokov od nadobudnutia jej účinnosti.

                     (30)

                     Smernica 2004/37/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

                     (31)

                     V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 o vysvetľujúcich dokumentoch (7) sa členské štáty zaviazali, že v odôvodnených prípadoch k svojim oznámeniam o transpozičných opatreniach pripoja jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. V súvislosti s touto smernicou sa zákonodarca domnieva, že zasielanie takýchto dokumentov je odôvodnené,

               PRIJALI TÚTO SMERNICU:

            Článok 1
            Smernica 2004/37/ES sa mení takto:

                        1.

                        Vkladá sa tento článok:

                           „Článok 13a
                           Dohody sociálnych partnerov
                           Zoznam prípadných dohôd sociálnych partnerov uzavretých v oblasti pôsobnosti tejto smernice sa uvádza na webovom sídle Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (EU-OSHA). Uvedený zoznam sa pravidelne aktualizuje.“

                        2.

                        V prílohe I sa dopĺňajú tieto body:

                                    „7.

                                    Práca, pri ktorej dochádza k expozícii cez kožu účinkom minerálnych olejov, ktoré boli predtým použité v motoroch s vnútorným spaľovaním na mazanie a chladenie pohyblivých častí vo vnútri motora.

                                    8.

                                    Práca, pri ktorej dochádza k expozícii výfukovým emisiám zo vznetových naftových motorov.“

                        3.

                        Príloha III sa nahrádza textom uvedeným v prílohe k tejto smernici.

            Článok 2

               1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr dva roky odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice. Bezodkladne Komisii oznámia znenie týchto ustanovení. Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

               2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

            Článok 3
            Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

            Článok 4
            Táto smernica je určená členským štátom.

            V Štrasburgu 16. januára 2019

                  Za Európsky parlament

                  predseda

               A. TAJANI

                  Za Radu

                  predseda

               G. CIAMBA

            (1)  Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 56.

            (2)  Pozícia Európskeho parlamentu z 11. decembra 2018 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 20. decembra 2018.

            (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/37/ES z 29. apríla 2004 o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom karcinogénov alebo mutagénov pri práci (šiesta samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice Rady 89/391/EHS) (Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 50).

            (4)  Smernica Rady 98/24/ES zo 7. apríla 1998 o ochrane zdravia a bezpečnosti pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s chemickými faktormi pri práci (štrnásta samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) (Ú. v. ES L 131, 5.5.1998, s. 11).

            (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 zo 16. decembra 2008 o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí, o zmene, doplnení a zrušení smerníc 67/548/EHS a 1999/45/ES a o zmene a doplnení nariadenia (ES) č. 1907/2006 (Ú. v. EÚ L 353, 31.12.2008, s. 1).

            (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemických látok (REACH) a o zriadení Európskej chemickej agentúry, o zmene a doplnení smernice 1999/45/ES a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 793/93 a nariadenia Komisie (ES) č. 1488/94, smernice Rady 76/769/EHS a smerníc Komisie 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Ú. v. EÚ L 396, 30.12.2006, s. 1).

            (7)  Ú. v. EÚ C 369, 17.12.2011, s. 14.

            PRÍLOHA

                     „PRÍLOHA III

                        LIMITNÉ HODNOTY A INÉ PRIAMO SÚVISIACE USTANOVENIA (ČLÁNOK 16)

                     A.   LIMITNÉ HODNOTY EXPOZÍCIE PRI PRÁCI

                                 Názov chemického faktora

                                 Č. EC (1)

                                 Č. CAS (2)

                                 Limitné hodnoty

                                 Poznámka

                                 Prechodné opatrenia

                                 8-hodinová expozícia (3)

                                 krátkodobá expozícia (4)

                                 mg/m3
                                     (5)

                                 ppm (6)

                                 f/ml (7)

                                 mg/m3
                                     (5)

                                 ppm (6)

                                 f/ml (7)

                                 Prach z tvrdého dreva

                                 —

                                 —

                                 2 (8)

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 Limitná hodnota 3 mg/m3 do 17. januára 2023

                                 Zlúčeniny šesťmocného chrómu, ktoré sú karcinogénmi v zmysle článku 2 písm. a) bodu i)
                                 (ako chróm)

                                 —

                                 —

                                 0,005

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 Limitná hodnota 0,010 mg/m3 do 17. januára 2025
                                 Limitná hodnota: 0,025 mg/m3 pre zváranie alebo rezanie plazmou alebo obdobné pracovné procesy, pri ktorých vznikajú výpary, do 17. januára 2025

                                 Ohňovzdorné keramické vlákna, ktoré sú karcinogénmi v zmysle článku 2 písm. a) bodu i)

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 0,3

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 Respirabilný prach kryštalického oxidu kremičitého

                                 —

                                 —

                                 0,1 (9)

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 Benzén

                                 200-753-7

                                 71-43-2

                                 3,25

                                 1

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 koža (10)

                                 Monomér vinylchloridu

                                 200-831-0

                                 75-01-4

                                 2,6

                                 1

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 Etylénoxid

                                 200-849-9

                                 75-21-8

                                 1,8

                                 1

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 koža (10)

                                 1,2-epoxypropán

                                 200-879-2

                                 75-56-9

                                 2,4

                                 1

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 Trichlóretén

                                 201-167-4

                                 79-01-6

                                 54,7

                                 10

                                 —

                                 164,1

                                 30

                                 —

                                 koža (10)

                                 Akrylamid

                                 201-173-7

                                 79-06-1

                                 0,1

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 koža (10)

                                 2-nitropropán

                                 201-209-1

                                 79-46-9

                                 18

                                 5

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 o-toluidín

                                 202-429-0

                                 95-53-4

                                 0,5

                                 0,1

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 koža (10)

                                 4,4′-metyléndianilín; bis(4-aminofenyl)metán

                                 202-974-4

                                 101-77-9

                                 0,08

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 koža (10)

                                 Epichlórhydrín; 2-(chlórmetyl)oxirán

                                 203-439-8

                                 106-89-8

                                 1,9

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 koža (10)

                                 1,2-dibrómetán

                                 203-444-5

                                 106-93-4

                                 0,8

                                 0,1

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 koža (10)

                                 1,3-butadién

                                 203-450-8

                                 106-99-0

                                 2,2

                                 1

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 Etyléndichlorid; 1,2-dichlóretán

                                 203-458-1

                                 107-06-2

                                 8,2

                                 2

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 koža (10)

                                 Hydrazín

                                 206-114-9

                                 302-01-2

                                 0,013

                                 0,01

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 koža (10)

                                 Brómetylén

                                 209-800-6

                                 593-60-2

                                 4,4

                                 1

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 —

                                 Výfukové emisie zo vznetových naftových motorov

                                 0,05 (*1)

                                 Limitná hodnota sa uplatňuje od 21. februára 2023. V prípade podzemnej ťažby a výstavby tunelov sa limitná hodnota uplatňuje od 21. februára 2026.

                                 Zmesi polycyklických aromatických uhľovodíkov, osobitne tie, ktoré obsahujú benzo[a]pyrén a ktoré sú karcinogénmi v zmysle tejto smernice

                                 koža (10)

                                 Minerálne oleje, ktoré boli predtým použité v motoroch s vnútorným spaľovaním na mazanie a chladenie pohyblivých častí vo vnútri motora

                                 koža (10)

                           B.   INÉ PRIAMO SÚVISIACE USTANOVENIA
                     p.m.

               “

               (1)  Číslo EC, t. j. Einecs, ELINCS alebo NLP, je oficiálnym číslom látky používaným v Európskej únii podľa vymedzenia v časti 1 oddiele 1.1.1.2 prílohy VI k nariadeniu (ES) č. 1272/2008.

               (2)  Č. CAS: Registračné číslo služby chemických abstraktov.

               (3)  Merané alebo vypočítané ako časovo vážený priemer (TWA) počas 8-hodinového referenčného času.

               (4)  Limitná hodnota krátkodobej expozície (STEL). Limitná hodnota expozície, ktorá by nemala byť prekročená a ktorá sa vzťahuje na 15-minútový referenčný čas, ak nie je stanovené inak.
            (5)
               mg/m3
               = miligramy na meter kubický vzduchu pri teplote 20 °C a tlaku 101,3 kPa (760 mm tlaku ortuti).
            (6)
               ppm= objem vyjadrený v milióntinách z celkového objemu vzduchu (ml/m3).
            (7)
               f/ml= vlákna na mililiter.

               (8)  Inhalovateľná frakcia: ak sa prach z tvrdého dreva zmieša s prachom z iného dreva, uplatní sa limitná hodnota na všetky druhy prachu z dreva, ktoré sú v zmesi prítomné.

               (9)  Respirabilná frakcia.

               (10)  K celkovému zaťaženiu organizmu môže významne prispieť expozícia cez kožu.

               (*1)  Merané ako elementárny uhlík.