Dôležité právne oznámenie

|

31985L0503

Prvá smernica Komisie z 25. októbra 1985 o analytických metódach jedlých kazeínov a kazeinátov

Úradný vestník L 308 , 20/11/1985 S. 0012 - 0024 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 14 S. 0208  Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 19 S. 0020  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 14 S. 0208  Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 13 Zväzok 19 S. 0020  CS.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 62  ET.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 62  HU.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 62  LT.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 62  LV.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 62  MT.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 62  PL.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 62  SK.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 62  SL.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 62

		Prvá smernica Komisiez 25. októbra 1985o analytických metódach jedlých kazeínov a kazeinátov(85/503/EHS)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady 83/417/EHS z 25. júla 1983 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa niektorých laktoproteínov (kazeínov a kazeinátov) určených na ľudskú spotrebu [1], najmä na jej článok 9 písm. b),keďže článok 9 písm. b) smernice 83/417/EHS vyžaduje, aby sa ustanovili analytické metódy spoločenstva na kontrolu zloženia určitých jedlých kazeínov a kazeinátov;keďže je možné prijať počiatočné série metód, ktorých štúdie boli ukončené;keďže opatrenia nachádzajúce sa v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potraviny,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Členské štáty prijmú všetky opatrenia, ktoré sú nevyhnutné na zabezpečenie, aby analýzy, ktoré sú potrebné na overenie kritérií stanovených v prílohe I, boli vykonané v súlade s metódami popísanými v prílohe II.Článok 2Členské štáty prijmú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia, ktoré je potrebné zosúladiť s touto smernicou najneskôr do 1. mája 1987. Okamžite o tom informujú Komisiu.Článok 3Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 25. októbra 1985Za KomisiuCockfieldpodpredseda[1] Ú. v. ES L 237, 26.8.1983, s. 25.--------------------------------------------------PRÍLOHA IROZSAH ANALYTICKÝCH METÓD PRE JEDLÉ KAZEÍNY A KAZEINÁTY PODĽA PRVEJ SMERNICE RADYI. Všeobecné ustanoveniaII. Stanovenie vlhkosti v:- kyslých kazeínoch za použitia metódy 1, príloha II- syridlových kazeínoch za použitia metódy 1, príloha II- kazeinátoch za požitia metódy 1, príloha IIIII. Stanovenie obsahu bielkovín v:- kyslých kazeínoch za použitia metódy 2, príloha II- syridlových kazeínoch za použitia metódy 2, príloha II- kazeinátoch za požitia metódy 2, príloha IIIV. Stanovenie titračnej kyslosti v:- kyslých kazeínoch za použitia metódy 3, príloha IIV. Stanovenie popola (vrátane P2O5) v:- kyslých kazeínoch za použitia metódy 4, príloha II- syridlových kazeínoch za použitia metódy 5, príloha IIVI. Stanovenie pH v:- kazeinátoch za použitia metódy 6, príloha II--------------------------------------------------PRÍLOHA IIANALYTICKÉ METÓDY ZLOŽENIA JEDLÝCH KAZEÍNOV A KAZEINÁTOVVŠEOBECNÉ USTANOVENIA1. PRÍPRAVA VZORKY PRE ANALÝZU1.1. VšeobecneHmotnosť vzorky pre laboratórnu analýzu je aspoň 200 gramov.1.2. Príprava vzorky pre laboratórnu analýzu1.2.1. Dôkladne premiešajte a rozdrvte všetky hrudky atď., v laboratórnej vzorke opakovaným trepaním a obracaním nádoby [ak je potrebné, vložte celú laboratórnu vzorku do vzduchotesnej nádoby, ktorá má dostatočnú kapacitu (dvojnásobok objemu vzorky), aby sa dala táto operácia vykonať].1.2.2. Vložte reprezentačnú dávku vzorky, t.j. okolo 50 gramov dokonale premiešanej laboratórnej vzorky (1.2.1.) do testovacieho sita (3.3.).1.2.3. Ak 50 gramové množstvo celkom alebo takmer celkom prejde (aspoň 95 % váhy) cez sito (3.3.), použite pre stanovenie vzorku pripravenú podľa bodu 1.2.1.1.2.4. V opačnom prípade zomeľte 50 gramovú dávku použitím zariadenia na mletie (3.4), pokiaľ vzorka nebude zodpovedať kritériu prechodu cez sieť (1.2.3). Okamžite premiestnite celú vzorku preosiatu cez sito do vzduchotesnej nádoby, ktorá má dostatočnú kapacitu (dvojnásobok objemu vzorky) a dôkladne premiešajte opakovaným trepaním a obracaním. Zabráňte, aby počas týchto operácií vznikla nejaká zmena v obsahu vlhkosti produktu.1.2.5. Po príprave testovanej vzorky by sa čo najskôr malo uskutočniť stanovenie.1.3. NádobyVzorka sa vždy skladuje vo vzduchotesnej nádobe, ktorá zabraňuje prieniku vlhkosti.2. CHEMICKÉ ČINIDLÁ2.1. Voda2.1.1. Kdekoľvek sa hovorí o vode na rozpúšťanie, zrieďovanie alebo umývanie, použije sa destilovaná voda alebo demineralizovaná voda prinajmenšom ekvivalentnej čistoty.2.1.2. Kdekoľvek sa hovorí o "roztoku" alebo "zrieďovaní" bez ďalšieho vysvetlenia, myslí sa "roztok vo vode" alebo "zrieďovanie vodou".2.2. ChemikálieVšetky používané chemikálie majú známu analytickú kvalitu pre reagencie, ak nie je inak špecifikované.3. ZARIADENIA3.1. Zoznam zariadeníZoznam zariadení obsahuje iba položky so špecifickým použitím a položky na konkrétnu špecifikáciu.3.2. Analytické váhyAnalytické váhy znamenajú váhy umožňujúce váženie s presnosťou aspoň 0,1 mg.3.3. Testovacie sitoTestovacie sitá, ktoré sa majú používať, majú byť vybavené vrchnákom o priemere 200 mm, majú byť z drôteného pletiva s menovitým rozmerom sita 500 μm. Tolerancia rozmeru a priemer drôtu sú také, ako udáva ISO 3310/1. (Testovacie sitá – Technické požiadavky a testovanie – Časť 1: Kovové drôtené pletivo. ISO 3310/1 – 1975).Sitá majú byť vybavené nádržou.3.4. Zariadenie na mletieNa mletie laboratórnej vzorky, ak je potrebné (pozri 1.2.4) bez vzniku nadmerného tepla a bez straty alebo absorpcie vlhkosti, kladivový mlyn sa nepoužije.4. VYJADRENIE VÝSLEDKOV4.1. VýsledkyVýsledky uvedené v analytickej správe majú vyjadrovať výsledky, ktoré sa získali z dvoch stanovení zodpovedajúcim kritériám reprodukovateľnosti pre danú metódu.4.2. Percentuálny výpočetAk nie je inak špecifikované, výsledok sa počíta ako hmotnostné percento vzorky.5. ZÁZNAM Z TESTUV zázname z testu sa uvádza aká metóda sa použila, ako aj výsledky, ktoré sa dosiahli. Okrem toho sa spomenú všetky detaily procedúry, ktoré neboli špecifikované v analytickej metóde, alebo tie, ktoré boli voliteľné, ako aj všetky okolnosti, ktoré mohli ovplyvniť dosiahnuté výsledky. Záznam z testu poskytuje všetky informácie, ktoré sú potrebné ku kompletnej identifikácii vzorky.METÓDA 1STANOVENIE OBSAHU VLHKOSTI1. ROZSAH A OBLASŤ APLIKÁCIEPomocou tejto metódy sa stanovuje obsah vlhkosti v:- kyslých kazeínoch- syridlových kazeínoch- kazeinátoch.2. DEFINÍCIAObsah vlhkosti v kazeínoch a kazeinátoch: strata hmotnosti, ako je stanovené predpísanou metódou.3. PRINCÍPZostatková hmotnosť testovanej dávky je stanovená po vysušení pri atmosferickom tlaku v peci pri 102 °C ± 1 °C, kým nedosiahneme konštantnú hmotnosť. Strata hmotnosti sa vypočíta ako hmotnostné percento vzorky.4. PRÍSTROJE4.1. Analytické váhy4.2. Nádoby, ktoré majú ploché dno a sú z materiálu, ktorý nepodlieha korózii v podmienkach testu napr. nikel, hliník, nehrdzavejúca oceľ alebo sklo. Nádoby musia mať vrchnák, ktorý tesne prilieha, ale ktorý je možno ľahko odstrániť. Vhodné rozmery sú: priemer 60 – 80 mm a hĺbka okolo 25 mm.4.3. Sušiaca pec pri atmosferickom tlaku, dobre vetrateľná, termostaticky kontrolovaná, s reguláciou teploty (pri 102 °C ± 1 °C). Teplota by mala byť rovnomerná v celej peci.4.4. Exsikátor, ktorý obsahuje čerstvo aktivovaný silikagél s indikátorom obsahu vody alebo ekvivalentný desikant.4.5. Vhodné zariadenie na manipuláciu s nádobami, napr. laboratórne kliešte.5. POSTUP5.1. Príprava testovanej vzorkyAko je popísané v časti 1.2 všeobecných ustanovení.5.2 Príprava misky5.2.1 Neuzavretá miska (4.2) sa zahrieva aj s vrchnákom v sušiarni(4.3) pri teplote 102°C ± 1°C po dobu najmenej 1 h.5.2.2 Uzavretá miska sa ochladí v exsikátore (4.4) na teplotu miestnosti a odváži sa s presnosťou na 0,1 mg (m0).5.3 Testovaná dávkaDo misky sa prenesie 3 až 5 g analytickej dávky, miska sa prikryje vrchnákom a odváži sa s presnosťou na 0,1 mg (m1).5.4 Stanovenie5.4.1 Neuzavretá miska sa umiestni aj s vrchnákom do sušiarne (4.3) vyhriatej na 102°C ± 1°C a suší sa 4 hodiny.5.4.2 Miska sa uzavrie a okamžite vloží do exsikátora, nechá sa vychladnúť na teplotu miestnosti a odváži sa s presnosťou na 0,1 mg.5.4.3 Neuzavretá miska sa opakovane zahrieva s vrchnákom položeným vedľa po dobu 1 h. Opakuje sa postup popísaný v 5.4.2.5.4.4. Ak je rozdiel hmotností získaný podľa 5.4.3 menší ako hmotnosť podľa 5.4.2 o viac ako 1 mg, opakuje sa postup 5.4.3.Ak sa zistí zvýšenie hmotnosti, použije sa pre výpočet najnižšia hmotnosť.Konečná hmotnosť sa zaznamená ako m2. Doba úplného vysušenia dávky by nemala za normálnych okolností prekročiť 6 hodín.6. VYJADRENIE VÝSLEDKOV6.1. Metoda výpočtum- mm- m× 100kde:m0 = hmotnosť misky a vrchnáku, podľa 5.2, v g;m1 = hmotnosť misky, vrchnáku a testovanej dávky pred sušením, podľa 5.3, v g;m2 = hmotnosť misky, vrchnáku a testovanej dávky po vysušení v g (podľa 5.4.3 a 5.4.4).Strata sušenia sa vypočíta s presnosťou na 0,01 %.6.2 ReprodukovateľnosťRozdiel výsledkov dvoch stanovení na tej istej dávke uskutočnených súbežne alebo bezprostredne za sebou tým istým analytikom za tých istých podmienok neprekročí 0,1 g vody na 100 g výrobku.Údaj reprodukovateľnosti by sa mal vyjadriť s 95 % pravdepodobnosťou.METÓDA 2STANOVENIE OBSAHU BIELKOVÍN1. ROZSAH A OBLASŤ POUŽITIATouto metódou sa stanovuje obsah bielkovín v:- kyslých kazeínoch,- syridlových kazeínoch,- kazeinátoch,okrem tých, ktoré obsahujú amónne kazeináty alebo iné amónne alebo dusíkaté nebielkovinové zložky.2. DEFINÍCIAObsah bielkovín: obsah dusíka ako je stanovený predpísanou metódou a potom násobený 6,38 a vyjadrený ako hmotnostné percento.3. PRINCÍPTestovaná dávka je rozpustená v zmesi síranu draselného a kyseliny sírovej v prítomnosti síranu mednatého ako katalyzátora, aby sa premenil organický dusík na amoniakový dusík. Amoniak je destilovaný a absorbovaný do roztoku kyseliny boritej a potom titrovaný štandardným roztokom kyseliny chlorovodíkovej. Obsah dusíka je prevedený na obsah bielkovín násobkom 6,38.4. CHEMICKÉ ČINIDLÁ4.1. Kyselina sírová, koncentrovaná, S2O 1,84 g/ml.4.2. Síran draselný, bezvodý (K2SO4).4.3. Síran (II) meďnatý pentahydrát (CuSO45H2O).4.4. Sacharóza (C12H22O11).4.5. Kyselina boritá, roztok 40-g/l.4.6. Hydroxid sodný, koncentrovaný vodný roztok 30 % (m/m), bezuhličitanový.4.7. Kyselina chlorovodíková, 0,1 mol/l.4.8. Zmiešaný indikátor. Zmiešajte rovnaké objemy 2 g/l roztoku metylčervene v aspoň 95 % (V/V) etanole a 1 g/l roztoku metylénovej modrej v aspoň 95 % (V/V) etanole.5. PRÍSTROJE5.1. Analytické váhy5.2. Kjehdalová banka s objemom 500 ml.5.3. Prístroj na rozpúšťanie, v ktorom je Kjehdalová banka (5.2.) v naklonenej polohe a s vyhrievacím zariadením, ktoré nebude vyhrievať časť banky nad povrchom kvapaliny, ktorú obsahuje.5.4. Kondenzátor s priamou vnútornou trubicou.5.5. Vypúšťacia trubica s bezpečnostnou bankou pripojenou k spodnej časti kondenzátora (5.4.) za pomoci zábrusného spoja alebo gumovej hadice. Ak sa používa gumová hadica, musia byť sklenené konce blízko pri sebe.5.6. Rozstrekovacia hlava pripojená ku Kjehdalovej banke (5.2) a ku kondenzátoru (5.4) pomocou mäkkej tesniacej gumy alebo iného vhodného tesnenia.5.7. Erlenmayerova banka s objemom 500 ml.5.8. Odmerné valce s 50 ml a 100 ml objemom.5.9. Byreta s 50 ml objemom, delená po 0,1 ml.5.10. Varné pomôcky:5.10.1. Pre rozpúšťanie: malé kúsky tvrdého porcelánu alebo sklenené guličky.5.10.2. Pre destiláciu: čerstvo vypálené kúsky pemzy.6. POSTUP6.1. Príprava testovanej vzorkyAko je popísané v časti 1.2 všeobecných ustanovení.6.2. Test na prítomnosť amónneho dusíkaAk je podozrenie na prítomnosť amónneho kazeinátu alebo iných amónnych zložiek, preveďte nasledujúci test. Pridajte k 1 gramu vzorky v malej Erlenmayerovej banke 10 ml vody a 100 mg oxidu horečnatého. Spláchnite všetok oxid horečnatý, ktorý zostal prilepený na stenách, zatvorte banku korkovou zátkou, pripevnite kúsok vlhkého červeného lakmusového papierika medzi zátku a hrdlo banky. Opatrne premiešajte obsah banky a zohrejte banku na vodnom kúpeli pri 60 až 65 °C. Ak sa lakmusový papierik zafarbí v priebehu 15 minút na modro, amoniak je prítomný a nemôžeme použiť metódu (pozri časť 1).6.3. Slepý testV rovnakom čase ako stanovenie obsahu dusíka, preveďte slepý test s použitím 0,5 gramu sacharózy (4.4) namiesto testovanej dávky, použite rovnaký prístroj, rovnaké množstvá chemických činidiel a rovnaký postup, ako je popísané v bode 6.5. Ak titrácia pri slepom teste presahuje 0,5 ml 0,1 mol/l kyseliny, chemické činidlá sa skontrolujú a nečisté chemické činidlo alebo chemické činidlá sa prečistia alebo nahradia.6.4. Testovaná dávkaVložte do Kjehdalovej banky (5.2) 0,3 až 0,4 gramu testovanej vzorky (6.1) odváženú s presnosťou na 0,1 mg.6.5. Stanovenie6.5.1. Vložte do banky zopár kúskov porcelánu alebo niekoľko sklenených guličiek (5.10.1) a okolo 10 gramov bezvodého síranu draselného (4.2).Pridajte 0,2 g síranu meďnatého (4.3) a zmyte hrdlo banky malým množstvom vody. Pridajte 20 ml koncentrovanej kyseliny sírovej (4.1). Premiešajte obsah banky.Pomaly zahrievajte v prístroji na rozpúšťanie (5.3) pokiaľ sa neprestane peniť, varte pomaly, pokiaľ nie je roztok číry a nezostane bledozelenomodrej farby. Počas varu príležitostne zakrúžte bankou.Pokračujte vo vare, regulujte teplotu tak, aby výpary kondenzovali v prostriedku hrdla banky. Pokračujete v zahrievaní počas 90 minút a vyhnite sa miestnemu prehriatiu.Nechajte vychladnúť pri laboratórnej teplote. Opatrne pridajte asi 200 ml vody a zopár kúskov pemzy (5.10.2) Zamiešajte a ochladzujte ďalej.6.5.2. Vlejte do Erlenmayerovej banky (5.7) 50 ml roztoku kyseliny bóritej (4.) a štyri kvapky indikátora (4.8). Premiešajte. Položte Erlenmayerovu banku pod kondenzátor (5.4) tak, aby koniec vypúšťacej trubice (5.5) bol ponorený do roztoku kyseliny bóritej. Za použitia odmerného valca (5.8) pridajte do Kjehdalovej banky 80 ml roztoku hydroxidu sodného (4.6). Počas tejto operácie nechajte banku v naklonenej polohe tak, aby roztok hydroxidu sodného stiekol po boku banky a vytvoril spodnú vrstvu.Okamžite pripojte Kjehdalovu banku ku kondenzátoru pomocou rozstrekovacej hlavy (5.6).Jemne krúžte Kjehdalovou bankou, aby ste premiešali jej obsah. Najprv pomaly varte a vyhnite sa peneniu. Pokračujte v destilácii tak, aby sa zozbieralo 150 ml destilátu za približne 30 minút. Destilát musí mať teplotu pod 25 °C. Asi dve minúty pred koncom destilácie znížte Erlenmayerovu banku tak, aby koniec vypúšťacej trubice nebol viac ponorený do roztoku kyseliny a opláchnite koniec malým množstvom vody. Zastavte zahrievanie, odstráňte vypúšťaciu trubicu a opláchnite jej vonkajšie aj vnútorné steny malým množstvom vody, pričom zachyťte vodu z oplachovania do Erlenmayerovej banky.6.5.3. Titrujte destilát v Erlenmayerovej banke za použitia štandardného volumetrického roztoku kyseliny chlorovodíkovej (4.7).7. VYJADRENIE VÝSLEDKOV7.1. Vzorec a spôsob výpočtu× T × 14 × 100 × 6,38=V- Vkde:V1  je objem roztoku štandardnej volumetrickej kyseliny chlorovodíkovej (4.7) použitého pri stanovení (6.5) v mililitroch;V2  je objem roztoku štandardnej volumetrickej kyseliny chlorovodíkovej (4.7.) použitého v slepom teste (6.3) v mililitroch;T  je intenzita roztoku štandardnej volumetrickej kyseliny chlorovodíkovej (4.7) v mol/l;m  je hmotnosť testovanej dávky v gramoch.Vypočítajte obsah bielkovín s presnosťou na 0,1 %.7.2 ReprodukovateľnosťRozdiel medzi výsledkami dvoch stanovení, ktoré sú prevedené simultánne alebo v rýchlom slede na tej istej vzorke tým istým analytikom za rovnakých podmienok, neprekročí 0,5 gramu bielkoviny na 100 gramov produktu.Tento interval reprodukovateľnosti by sa mal dosiahnuť v 95 % prípadoch, keď je test správne vykonaný.METÓDA 3STANOVENIE TITRAČNEJ KYSLOSTI1. ROZSAH A OBLASŤ POUŽITIAMetódou sa stanovuje titračná kyslosť:- kyslých kazeínov.2. DEFINÍCIATitračná kyslosť kyslých kazeínov: objem v mililitroch 0,1 mol/l štandardného roztoku hydroxidu sodného potrebného na neutralizáciu vodného extraktu 1 gramu produktu.3. PRINCÍPZískame vodný extrakt vzorky pri 60 °C a prefiltrujeme. Filtrát je titrovaný štandardným hydroxidom sodným za použitia fenolftaleínového indikátora.4. CHEMICKÉ ČINIDLÁVoda, ktorá sa používa v metóde alebo pri príprave reagencií, je zbavená oxidu uhličitého 10 minútovým prevarením pred použitím.4.1. Roztok hydroxidu sodného: 0,1 mol/l.4.2. Roztok fenolftaleínového indikátora, 10g/l v etanole (95 % v/v) neutralizovaného na indikátor.5. PRÍSTROJE5.1. Analytické váhy5.2. Erlenmayerova banka s objemom 500 ml so zábrusným hrdlom a vybavená zábrusnou sklenenou zátkou.5.3. Pipeta s jednou značkou s objemom 100 ml.5.4. Pipeta vhodná na meranie 0,5 ml roztoku indikátora (4.2).5.5. Erlenmayerova banka s objemom 250 ml.5.6. Odmerný valec s objemom 250 ml.5.7. Byreta s delením po 0,1 ml.5.8. Vodný kúpeľ, ktorý je možno regulovať pri teplote 60 °C ± 2 °C.5.9. Vhodný filter6. POSTUP6.1. Príprava testovanej vzorkyAko je popísané v časti 1.2 všeobecných ustanovení.6.2. Testovacia dávkaOdvážte okolo 10 gramov testovanej vzorky (6.1) s presnosťou na 10 mg a vložte do Erlenmayerovej banky (5.2).6.3. StanovenieZa použitia 250 ml odmerného valca (5.6) pridajte 200 ml čerstvo prevarenej a ochladenej vody predtým ohriatej na 60 °C. Zazátkujte banku, premiešajte krúžením a umiestnite do vodného kúpeľa pri 60 °C (5.8) na 30 minút. Potraste bankou asi v 10 minútových intervaloch.Prefiltrujte a ochlaďte filtrát na okolo 20 °C. Filtrát musí byť číry.Vlejte 100 ml ochladeného filtrátu do Erlenmayerovej banky (5.5) za použitia pipety (5.3). Pridajte 0,5 ml roztoku fenolftaleínového indikátora (4.2) za použitia pipety (5.4). Titrujte štandardným volumetrickým roztokom hydroxidu sodného (4.1), pokiaľ sa neobjaví aspoň na 30 sekúnd slabo ružová farba. Stanovte a zaznamenajte použitý objem s presnosťou na 0,01 ml.7. VYJADRENIE VÝSLEDKOV7.1. Vzorec a spôsob výpočtumkde:V  je objem použitého roztoku štandardného volumetrického hydroxidu sodného (4.1) v mililitroch;T  je intenzita roztoku štandardného volumetrického hydroxidu sodného (4.1) v mol/l;m  je hmotnosť testovanej dávky v gramoch.Vypočítajte titračnú kyslosť na dve desatinné miesta.7.2. ReprodukovateľnosťRozdiel vo výsledkoch medzi dvomi stanoveniami vykonanými simultánne alebo v rýchlom slede na tej istej vzorke tým istým analytikom za tých istých podmienok neprekročí 0,02 ml 0,1 mol/l hydroxidu sodného na 1 gram produktu.Tento interval reprodukovateľnosti by sa mal dosiahnuť v 95 % prípadoch, keď je test správne vykonaný.METÓDA 4STANOVENIE POPOLA(vrátane P2O5)1. ROZSAH A OBLASŤ POUŽITIATouto metódou sa stanovuje obsah popola (vrátane P2O5) v:- kyslých kazeínoch.2. DEFINÍCIAObsah popola (vrátane P2O5): obsah popola stanovený predpísanou metódou.3. PRINCÍPDávka vzorky spálená pri 825 °C ± 25 °C v prítomnosti octanu horečnatého na viazanie všetkého fosforu organického pôvodu. Konečné množstvo popola vypočítame po odvážení zvyšku a odpočítaní hmotnosti popola, ktorý vznikol z octanu horečnatého.4. CHEMICKÉ ČINIDLÁ4.1. Roztok tetrahydrátu octanu horečnatého, 120 g/l. Rozpustite 120 gramov tetrahydrátu octanu horečnatého [Mg (CH3 CO2)2 4H2O] vo vode a doplňte do jedného litra vodou.5. PRÍSTROJE5.1. Analytické váhy5.2. Pipeta s jednou značkou, 5 ml.5.3. Kremenné alebo platinové misky s priemerom okolo 70 mm a 25 až 50 mm hlboké.5.4. Sušiaca pec s možnosťou regulácie pri 102 °C ± 1 °C.5.5. Elektrická pecs možnosťou regulácie pri 825 °C ± 25 °C.5.6. Vodný varný kúpeľ5.7. Exsikátor obsahujúci čerstvo aktivovaný silikagél s indikátorom obsahu vody alebo ekvivalentný desikant.6. POSTUP6.1. Príprava testovanej vzorkyAko je popísané v časti 1.2. všeobecných ustanovení.6.2 Príprava misiekNahrejte 2 misky A, B (5.3) v elektrickej peci (5.5) kontrolovanej pri 825 °C ± 25 °C počas 30 minút. Nechajte misky trocha vychladnúť a potom vložte do exsikátora (5.7) pokým nedosiahnu teplotou miestnosti na váženie a odvážte s presnosťou na 0,1 mg.6.3 Testovaná dávkaOdvážte s presnosťou na 0,1 mg približne 3 gramy testovanej vzorky (6.1) priamo do jednej z pripravených misiek (A).6.4. StanovenieZa použitia pipety (5.2) pridajte do misky (A) presne 5 ml roztoku octanu horečnatého (4.1) tak, aby ste namočili testovanú dávku a nechajte stáť 20 minút.Do druhej pripravenej misky (B) pridajte pipetou (5.2) presne 5 ml roztoku octanu horečnatého (4.1).Odparte obsah oboch misiek (A a B) dosucha na vodnom kúpeli (5.6).Umiestnite obe misky do pece (5.4) kontrolovanej pri 102 °C ± 1 °C na 30 minút.Nahrejte misku A s jej obsahom na malom plameni, horúcom variči alebo pomocou I/R lampy, pokiaľ nie je testovaná dávka kompletne zuhoľnatená, pričom dávajte pozor, aby nezačala horieť.Vložte obe misky do elektrickej pece (5.5) kontrolovanej pri teplote 825 °C ± 25 °C a zahrievajte aspoň jednu hodinu, pokiaľ všetok uhlík nezmizne z misky A. Nechajte misky trochu vychladnúť a potom vložte do exsikátora (5.7), pokiaľ nedosiahnu teplotu miestnosti na váženie a odvážte s presnosťou na 0,1 mg.Opakujte zahrievanie počas približne 30 minút v elektrickej peci (5.5), ochladzovanie a váženie, pokiaľ nie je hmotnosť konštantná v rozmedzí 1 mg alebo nezačne vzrastať. Zaznamenajte minimálnu hmotnosť.7. VYJADRENIE VÝSLEDKOV7.1. Metóda výpočtu a vzorecObsah popola vo vzorke, vrátane P2O5, ako hmotnostné percento, je daný:m- mm- m× 100kde:m0  je hmotnosť testovanej dávky v gramoch;m1  je hmotnosť misky A a zvyšku v gramoch;m2  je hmotnosť pripravenej misky A v gramoch;m3  je hmotnosť misky B a zvyšku v gramoch;m4  je hmotnosť pripravenej misky BVypočítajte konečný výsledok s presnosťou na 0,01 %.7.2. ReprodukovateľnosťRozdiel vo výsledkoch medzi dvomi stanoveniami vykonanými simultánne alebo v rýchlom slede na tej istej vzorke tým istým analytikom za tých istých podmienok neprekročí 0,1 gramu na 100 gramov produktu.Tento interval reprodukovateľnosti by sa mal dosiahnuť v 95 % prípadoch, keď je test správne vykonaný.METÓDA 5STANOVENIE POPOLA(vrátane P2O5)1. ROZSAH A OBLASŤ POUŽITIATouto metódou sa stanovuje obsah popola (vrátane P2O5) v:- syridlovom kazeíne.2. DEFINÍCIAObsah popola (vrátane P2O5): obsah popola stanovený predpísanou metódou.3. PRINCÍPDávka vzorky spálená pri 825 °C ± 25 °C na konštantnú hmotu. Zvyšok je odvážený a vypočíta sa ako hmotnostné percento vzorky.4. PRÍSTROJE4.1. Analytické váhy4.2. Kremenná alebo platinová miska s priemerom okolo 70 mm a 25 až 50 mm hlboká.4.3. Elektrická pec so vzduchovou cirkuláciou s možnosťou regulácie pri 825 °C ± 25 °C.4.4. Exsikátor obsahujúci čerstvo aktivovaný silikagél s indikátorom obsahu vody alebo ekvivalentný desikant.5. POSTUP5.1. Príprava testovanej vzorkyAko je popísané v časti 1.2. všeobecných ustanovení.5.2. Príprava miskyNahrejte misku (4.2) v elektrickej peci (4.3) kontrolovanej pri 825 °C ± 25 °C počas 30 minút. Nechajte nádobu trochu vychladnúť a potom vložte do exsikátora (4.4), pokiaľ nedosiahne teplotou miestnosti na váženie a odvážte s presnosťou na 0,1 mg.5.3. Testovaná dávkaOdvážte s presnosťou na 0,1 mg približne 3 gramy testovanej vzorky (5.1) priamo do pripravenej misky.5.4. StanovenieNahrejte misku s jej obsahom na malom plameni, horúcom variči alebo pomocou I/R lampy, pokiaľ nie je testovaná dávka kompletne zuhoľnatená, pričom dávajte pozor, aby nezačala horieť.Vložte misku do elektrickej pece (4.3) kontrolovanej pri teplote 825 °C ± 25 °C a zahrievajte aspoň jednu hodinu, pokiaľ všetok uhlík nezmizne z nádoby. Nechajte nádobu trochu vychladnúť a potom vložte do exsikátora (4.4) pokiaľ nedosiahne teplotu miestnosti na váženie a odvážte s presnosťou na 0,1 mg.Opakujte zahrievanie počas približne 30 minút v elektrickej peci (4.3), ochladzovanie a váženie, pokiaľ nie je hmotnosť konštantná v rozmedzí 1 mg alebo nezačne vzrastať. Zaznamenajte minimálnu hmotnosť.6. VYJADRENIE VÝSLEDKOV6.1. Metóda výpočtu a vzorecObsah popola vo vzorke, vrátane P2O5, ako hmotnostné percento, je daný:m- m× 100kde:m0  je hmotnosť testovanej dávky v gramoch;m1  je hmotnosť misky a zvyšku v gramoch;m3  je hmotnosť pripravenej misky v gramoch.Vypočítajte konečný výsledok s presnosťou na 0,01 %.6.2. ReprodukovateľnosťRozdiel vo výsledkoch medzi dvomi stanoveniami vykonanými simultánne alebo v rýchlom slede na tej istej vzorke tým istým analytikom za tých istých podmienok neprekročí 0,15 gramu popola na 100 gramov produktu.Tento interval reprodukovateľnosti by sa mal dosiahnuť v 95 % prípadoch, keď je test správne vykonaný.METÓDA 6STANOVENIE pH1. ROZSAH A OBLASŤ POUŽITIATouto metódou sa stanovuje hodnota pH v:- kazeinátoch.2. DEFINÍCIAHodnota pH kazeinátov: pH pri 20 °C vodného roztoku kazeinátov, ako je stanovené predpísanou metódou.3. PRINCÍPElektrometrické stanovenie pH vodného roztoku kazeinátov za použitia pH metra.4. CHEMICKÉ ČINIDLÁAkákoľvek voda, ktorá sa používa pri príprave chemických činidiel alebo postupe (6), je čerstvo destilovaná a chránená proti absorpcii oxidu uhličitého.4.1. Tlmivé roztoky na kalibráciu pH metra (5.2)Dva štandardné tlmivé roztoky s hodnotami pH pri 20 °C, ktoré sú známe na dve desatinné miesta a v medziach týchto tlmivých roztokov sa bude nachádzať pH testovanej vzorky, napríklad ftalátový tlmivý roztok s hodnotou pH okolo 4 a boraxový tlmivý roztok s hodnotou pH okolo 9.5. PRÍSTROJE5.1. Váhy s presnosťou 0,1 gramu.5.2. pH meter s minimálnou citlivosťou 0,05 pH s príslušnou kalibrovanou elektródou, napr. sklená elektróda a kalomelová alebo iná referenčná elektróda.5.3. Teplomer s presnosťou 0,5 °C.5.4. Erlenmayerova banka s objemom 100 ml so zábrusnou sklenenou zátkou.5.5. Kadička s objemom 50 ml.5.6. Miešačka5.7. Kadička pre miešačku (5.6) s objemom najmenej 250 ml.6. PROCEDÚRA6.1. Príprava testovanej vzorkyAko je popísané v časti 1.2. všeobecných ustanovení.6.2. Stanovenie6.2.1. Kalibrácia pH metraNastavte teplotu tlmivých roztokov (4.1) na 20 °C a kalibrujte pH meter podľa inštrukcií výrobcu.POZNÁMKY1. Kalibrácia by sa mala vykonať potom, čo banka stojí 20 minút (pozri 6.2.2).2. Ak sa testuje séria vzoriek, skontrolujte kalibráciu pH metra s jedným alebo obidvomi štandardnými tlmivými roztokmi aspoň každých 30 minút.6.2.2. Príprava testovaného roztokuVlejte do kadičky (5.7) 95 ml vody, pridajte 5,0 gramov testovanej vzorky (6.1) a premiešajte za použitia miešačky (5.6) počas 30 sekúnd.Nechajte stáť prikryté hodinovým sklíčkom 20 minút pri teplote okolo 20 °C.6.2.3. Meranie pH6.2.3.1. Nalejte okolo 20 ml roztoku do kadičky (5.5) a okamžite stanovte pH tejto kvapaliny za použitia pH metra (5.2) potom, ako ste dôkladne opláchli sklenú elektródu vodou.6.2.3.2. Zmerajte pH.7. VYJADRENIE VÝSLEDKOV7.1. Zaznamenanie pHZaznamenajte ako hodnotu pH vodného roztoku kazeinátu, hodnotu odčítajte zo stupnice pH metra s presnosťou aspoň na 2 desatinné miesta.7.2. ReprodukovateľnosťRozdiel vo výsledkoch medzi dvomi stanoveniami vykonanými simultánne alebo v rýchlom slede na tej istej vzorke tým istým analytikom za tých istých podmienok neprekročí 0,05 pH.Tento interval reprodukovateľnosti by sa mal dosiahnuť v 95 % prípadoch, keď je test správne vykonaný.--------------------------------------------------


title: Smernica Rady 93/103/ES z 23. novembra 1993 o minimálnych požiadavkách pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci na palube rybárskych plavidiel (trinásta samostatná smernica v zmysle článku l6 ods. l smernice 89/391/EHS)

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31993L0103

Úradný vestník L 307 , 13/12/1993 S. 0001 - 0017

		Smernica Rady 93/103/ESz 23. novembra 1993o minimálnych požiadavkách pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci na palube rybárskych plavidiel (trinásta samostatná smernica v zmysle článku l6 ods. l smernice 89/391/EHS)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 118a,so zreteľom na návrh Komisie [1], predložený po porade s Poradným výborom pre bezpečnosť, hygienu a ochranu zdravia pri práci,v spolupráci s Európskym parlamentom [2],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [3],keďže vo svojej rezolúcii z 21. decembra 1987 o bezpečnosti, hygiene a ochrane zdravia pri práci [4], vzala Rada na vedomie zámer Komisie predložiť jej minimálne požiadavky týkajúce sa bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov na pracovisku;keďže opatrenia pre bezpečnosť a zdravie pri práci by mali byť súčasťou rôznych opatrení spoločenstva pre oblasť rybného hospodárstva;keďže dodržiavanie minimálnych požiadaviek na zaistenie lepšej úrovne bezpečnosti a zdravia na rybárskych lodiach je dôležité na zaistenie bezpečnosti a zdravia dotknutých pracovníkov;keďže osobitné a obzvlášť náročné pracovné a životné podmienky na palube rybárskych lodí sú príčinou veľmi vysokého výskytu smrteľných úrazov pri morskom rybolove;keďže Európsky parlament prijal 15. apríla 1988 rezolúciu, v ktorej je vyjadrený význam preventívnych opatrení so zreteľom na bezpečnosť pri práci na palube rybárskych lodí;keďže určeniu polohy rybárskych lodí v havarijných prípadoch pomocou novej vhodnej technológie je potrebné z dôvodu bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov priznať veľký význam;keďže táto smernica je samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci [5]; keďže ustanovenia citovanej smernice sa majú preto uplatňovať v plnom rozsahu bez toho, aby boli dotknuté prísnejšie a/alebo osobitné ustanovenia predkladanej smernice, v rozsahu práce na palube rybárskych lodí;keďže už prijaté jednotlivé smernice v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ak nie je uvedené inak, sa uplatňujú pre morský rybolov; keďže je preto potrebné, v niektorých prípadoch, určiť osobitné charakteristiky tejto činnosti, aby sa zabezpečilo čo najlepšie uplatňovanie samostatných smerníc;keďže smernica Rady 92/29/EHS z 31. marca 1992 o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách na zvýšenú lekársku starostlivosť na palubách plavidiel [6] platí pre morský rybolov bez obmedzenia;keďže táto smernica predstavuje konkrétny prínos pre dosiahnutie sociálneho rozmeru vnútorného trhu,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Cieľ1. Táto smernica je 13. samostatná smernica v zmysle článku 16 odsek 1 smernice 89/391/EHS a ustanovuje minimálne požiadavky týkajúce sa bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci na palube rybárskych lodí definovaných v článku 2.2. Ustanovenia smernice 89/391/EHS sa v plnom rozsahu uplatňujú v oblasti uvedenej v odseku 1 bez dosahu na prísnejšie a/alebo osobitné ustanovenia obsiahnuté v tejto smernici.Článok 2Vymedzenie pojmovNa účely tejto smernice majú nasledovné termíny tento význam:a) rybárske plavidlo: akákoľvek loď plávajúca pod vlajkou členského štátu alebo registrovaná pod jeho úplnou súdnou právomocou členského štátu, ktorá sa používa na obchodné účely buď pre rybolov, alebo pre rybolov a spracovanie rýb alebo iných živých organizmov z mora;b) nové rybárske plavidlo: rybárske plavidlo, ktoré má dĺžku medzi zvislými kolmicami 15 m alebo viac, pre ktoré v deň alebo po dni uvedenom v prvom pododseku článku 13 ods. 1:i) bola udelená stavebná zmluva alebo zmluva na prestavbu aleboii) bola udelená stavebná zmluva alebo zmluva na prestavbu pred dátumom uvedeným v článku 13 odsek l pododsek l a bolo vyexpedované najskôr 3 roky po tomto dátume aleboiii) v prípade neexistujúcej stavebnej zmluvy:- bol položený kýl,- začala poznateľnú stavba určitého plavidla, alebo- začala montáž minimálne 50 tonovej alebo 1 % odhadnutej celkovej potreby stavebného materiálu podľa toho, ktorá hodnota je menšia;c) existujúce rybárske plavidlo: každé rybárske plavidlo, ktorého dĺžka medzi zvislými kolmicami je l8 m alebo viac a nejde o nové rybárske plavidlo;d) plavidlo: každé nové alebo existujúce rybárske plavidlo;e) pracovník: každá osoba vykonávajúca na palube rybárskeho plavidla činnosť z povolania, vrátane praktikantov a učňov, a výnimkou neplaviaceho sa personálu, osôb pracujúcich na palube plavidla kotviaceho na móle a na palube člnu lodivoda;f) majiteľ lode: zapísaný majiteľ plavidla, a to vtedy, keď je príslušné plavidlo prenajaté alebo je podľa dohody o obhospodarovaní spravované úplne alebo čiastočne, fyzickou alebo právnickou osobou, ktorá nie je so zapísaným majiteľom identická; v takom prípade je za majiteľa považovaný nájomca lode alebo fyzická alebo právnická osoba poverená správou plavidla;g) kapitán: pracovník, ktorý podľa právnych predpisov jednotlivých štátov a/alebo zvyklostí plavidlo vedie alebo nesie zodpovednosť za plavidlo.Článok 3Všeobecné ustanovenia1. Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia, aby:a) majitelia zabezpečili, aby ich plavidlá, zvlášť za predvídateľných poveternostných podmienok bez dosahu na zodpovednosť kapitána boli použité tak, aby nebola ohrozená bezpečnosť a zdravie pracovníkov;b) pri uplatnení článku 8 odsek 4 smernice 89/391/EHS bolo zohľadnené prípadné ohrozenie ostatných pracovníkov;c) udalosti na mori, ktoré majú alebo môžu mať účinky na bezpečnosť a zdravie pracovníkov na palube boli objasnené v podrobnej správe určenej menovaným príslušným orgánom a boli podrobne zaznamenané do lodného denníka, ak je takýto lodný denník predpísaný pre príslušné plavidlo na základe platných právnych prepisov jednotlivých štátov, alebo inak, aby boli tieto udalosti zapísané do príslušného dokumentu.2. Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia, aby boli plavidlá podrobené pravidelným kontrolám na tento účel zvlášť povereným orgánom vo vzťahu k dodržiavaniu tejto smernice.Určité kontroly vzťahujúce sa na dodržiavanie tejto smernice sa môžu vykonávať aj na mori.Článok 4Nové rybárske plavidláNové rybárske plavidlá musia byť v súlade s minimálnymi požiadavkami uvedenými v prílohe I vo vzťahu k bezpečnosti a ochrane zdravia, najneskôr k dátumu uvedenému v článku 13 odsek 1 pododsek l.Článok 5Existujúce rybárske plavidláExistujúce rybárske plavidlá musia byť v súlade s minimálnymi požiadavkami uvedeným v prílohe II vo vzťahu k bezpečnosti a ochrane zdravia do siedmych rokov od dátumu, ktorý je uvedený v článku 13 odsek 1 pododsek l.Článok 6Rozsiahle opravy, prestavby a zmenyRozsiahle opravy, prestavby a zmeny plavidiel urobené v čase uvedenom v článku 13 odsek 1 pododsek l alebo po ňom musia byť v súlade s príslušným minimálnymi požiadavkami uvedenými v prílohe I.Článok 7Vybavenie a údržba1. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, aby majitelia lodí bez dosahu na zodpovednosť kapitána, na zaručenie bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov:a) zabezpečili, aby plavidlá ako aj zariadenia, zvlášť uvedené v prílohe I a II, boli udržované v poriadku a zistené nedostatky, ktoré by mohli ovplyvniť bezpečnosť a zdravie pracovníkov boli bezodkladne odstránené v najkratšej možnej dobe;b) aby sa prijali opatrenia na pravidelné čistenie všetkých zariadení na zabezpečenie primeraných hygienických podmienok;c) aby boli na palube plavidla v pohotovosti všetky záchranné prostriedky a prostriedky na prežitie, aby boli udržované v dobrom stave a v dostatočnom množstve;d) aby boli zohľadnené minimálne požiadavky pre bezpečnosť a ochranu zdravia so zreteľom na záchranné prostriedky a prostriedky prežitia podľa prílohy III;e) bez dosahu na ustanovenia smernice 89/656/EHS z 30. novembra l989 o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách na používanie osobných ochranných prostriedkov pracovníkmi na pracovisku (tretia samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) [7], bola vzatá na zreteľ špecifikácia osobných ochranných prostriedkov uvedených v prílohe IV k tejto smernici.2. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, aby majiteľ lode dal kapitánovi k dispozícii všetky prostriedky so zreteľom na bezpečnosť a ochranu zdravia pracovníkov, ktoré potrebuje na splnenie povinností uložených mu touto smernicou.Článok 8Informácie pre pracovníkov1. Bez dosahu na ustanovenia článku 10 smernice 89/391/EHS sú pracovníci a/alebo ich zástupcovia informovaní o všetkých opatreniach, ktoré sa musia na palube plavidla urobiť so zreteľom na bezpečnosť a ochranu zdravia.2. Informácie musia byť pre príslušných pracovníkov pochopiteľné.Článok 9Výcvik pracovníkov1. Bez dosahu na článok 12 smernice 89/391/EHS potrebujú pracovníci primeraný výcvik najmä vo forme presných a zrozumiteľných inštrukcií v otázkach bezpečnosti a ochrany zdravia na palube plavidiel a v otázkach prevencie úrazov.2. Výcvik uvedený v odseku 1 zahŕňa najmä boj s požiarom, používanie záchranných a núdzových prostriedkov a pre príslušných pracovníkov používanie všetkých rybárskych zariadení, ako aj používanie rôznych typov signalizácie, vrátane signalizácie rukami.Výcvik podlieha potrebným aktualizáciám, kde si to vyžadujú zmeny činností na palube.Článok 10Podrobný výcvik osôb, ktoré prípadne preberú vedenie plavidlaBez dosahu na článok 5 odsek 3 smernice 92/29/EHS potrebujú osoby, ktoré prípadne preberú riadenie plavidla rozšírený výcvik v nasledujúcich oblastiach:a) prevencia chorôb a pracovných úrazov na palube a opatrenia, ktoré treba urobiť pri úrazoch;b) stabilita plavidla a jej zaistenie pri všetkých predvídateľných udalostiach polohy a pri rybolove;c) rádiová navigácia a komunikácia, vrátane postupu.Článok 11Porady a účasť zamestnancovPorady a účasť zamestnancov a/alebo ich zástupcov na diskusiách v oblastiach, spadajúcich pod túto smernicu a jej prílohy, prebieha podľa článku 11 smernice 89/391/EHS.Článok 12Prispôsobenie prílohČisto technické prispôsobenie príloh z dôvodu:- prijatia smerníc v oblasti technickej harmonizácie a normalizácie, týkajúcich sa o určitých aspektov bezpečnosti a ochrany zdravia na palube lodía/alebo- technického pokroku, vývoja medzinárodných pravidiel alebo špecifikácií alebo vedomostí v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia na palubách lodí,sa prijmú podľa postupu uvedeného v článku 17 smernice 89/391/EHS.Článok 13Záverečné ustanovenia1. Členské štáty prijmú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr 23. novembra 1995. Ihneď o tom informujú Komisiu.Keď členské štáty prijmú tieto opatrenia, budú obsahovať odkaz na túto alebo budú sprevádzané takýmto odkazom pri príležitosti ich uverejnenia. Spôsob vykonávania takýchto odkazov si stanovia členské štáty.2. Členské štáty oznámia Komisii znenie ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré už prijali alebo prijmú v oblasti spadajúcej pod túto smernicu.3. Členské štáty podajú Komisii každé štyri roky správu o praktickom vykonávaní ustanovení tejto smernice, ktorá bude obsahovať stanoviská sociálnych partnerov.Komisia informuje o tom Európsky parlament, Radu, Hospodársky a sociálny výbor ako aj Poradný výbor pre bezpečnosť, hygienu a ochranu zdravia pri práci.4. Komisia predkladá pravidelne Európskemu parlamentu, Rade a Hospodárskemu a sociálnemu výboru pri zohľadnení odsekov 1, 2 a 3 pravidelne správu o vykonávaní tejto smernice.Článok 14Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 23. novembra 1993Za RadupredsedaM. Smet[1] Ú. v. ES C 337, 31.12.1991, s. 21.Ú. v. ES C 311, 27.11.1992, s. 21.[2] Ú. v. ES C 241, 21.9.1992, s. 106 a rozhodnutie z 27. októbra 1993 (ešte neuverejnené v úradnom vestníku).[3] Ú. v. ES C 169, 6.7.1992, s. 46.[4] Ú. v. ES C 28, 3.2.1988, s. 1.[5] Ú. v. ES L 183, 29.6.1989, s. 1.[6] Ú. v. ES L 113, 30.4.1992, s. 19.[7] Ú. v. ES L 393, 30.12.1989, s. 18.--------------------------------------------------PRÍLOHA IMINIMÁLNE POŽIADAVKY NA BEZPEČNOSŤ A OCHRANU ZDRAVIA NA PALUBE NOVÝCH RYBÁRSKYCH PLAVIDIEL(Články 4, 6 a 7 ods. 1 písm. a))Úvodná poznámkaPovinnosti stanovené v tejto prílohe sa uplatnia kedykoľvek ich vyžaduje charakter pracoviska, činnosť, okolnosti alebo riziká na novej rybárskej lodi.1. Spôsobilosť na plavbu a stabilita1.1. Plavidlo sa musí udržovať v spôsobilosti na plavbu po mori a musí byť vybavené podľa jeho určenia a používania.1.2. Na palube musia byť k dispozícii všetky informácie o parametroch stability plavidla a musia byť prístupné strážnemu mužstvu.1.3. Za predvídaných prevádzkových podmienok sa musí zabezpečiť stabilita každého plavidla v neporušenom stave.Kapitán musí urobiť opatrenia na udržanie plavidla v primeranej stabilite.Príkazy týkajúce sa stability plavidla sa musia prísne rešpektovať.2. Mechanické a elektrické zariadenia2.1. Elektrické zariadenia musia byť koncipované a inštalované tak, aby z nich nevychádzalo žiadne nebezpečenstvo a aby:- posádka a plavidlo bolo chránené od nebezpečenstva elektrickým prúdom,- bola zaručená riadna prevádzka všetkých zariadení zaisťujúcich normálne podmienky nasadenia a bývania na palube bez toho, aby sa muselo siahnuť na zdroj núdzového prúdu,- bola zabezpečená prevádzka zariadení potrebných na zabezpečenie bezpečnosti pre prípadné havarijné prípady.2.2. Je potrebné zabezpečiť zariadenie na núdzový prúd.Toto zariadenie sa okrem otvorených plavidiel musí postaviť mimo strojovne a musí byť každopádne vybavené tak, aby pri požiari alebo výpadku hlavného zdroja prúdu zabezpečilo súčasnú prevádzku nasledujúcich zariadení po dobu minimálne troch hodín:- vnútorný komunikačný systém, hlásiče požiaru a núdzových signálov,- navigačné svetlá a núdzové osvetlenie,- rádiový systém,- elektrické núdzové hasiace čerpadlá požiaru, pokiaľ sú.Ak u zariadení na núdzový prúd ide o akumulátorovú batériu, tak sa táto musí pri výpadku zariadenia na dodávku hlavného prúdu automaticky napojiť na núdzový panelový rozvádzač a bez prerušenia musí udržovať prevádzku zariadení uvedených v pododseku 2 za prvou, druhou a treťou zarážkou po dobu troch hodín.Hlavný panelový rozvádzač a núdzový panelový rozvádzač musia byť podľa možnosti namontované tak, aby nemohli byť vystavené súčasne ohňu a vode.2.3. Panelové rozvádzače musia byť jasne označené; poistkové skrinky a držiaky sa musia kontrolovať v pravidelných časových intervaloch, aby sa zabezpečilo používanie poistiek so správnou silou.2.4. Miestnosti, kde sú uložené akumulátory sa musia primerane vetrať.2.5. Elektronické navigačné prostriedky sa musia často podrobiť skúšobnej prevádzke a riadne vyhodnotiť.2.6. Všetky zdvižné zariadenia sa musia pravidelne podrobovať skúšobnej prevádzke a preskúšať.2.7. Všetky časti trakčných zariadení, zdvižných zariadení a doplnkovej výstroje sa musia udržovať v dobrom funkčnom stave.2.8. Ak sú inštalované chladiace a vysokotlakové zariadenia, musia sa riadne udržovať a pravidelne preskúšavať.2.9. Kuchynské a domáce riady a prístroje prevádzkované ťažkými plynmi sa môžu používať len v dobre vetraných miestnostiach a treba dbať na to, aby nevznikla žiadna nebezpečná akumulácia plynu.Kovové fľaše so zápalnými a ostatnými nebezpečnými plynmi musia byť vybavené jasnou nálepkou s uvedením obsahu a musia byť dobre uložené na otvorenej palube.Všetky ventily, tlakové regulátory a uzáverové hadice musia byť chránené pred poškodením.3. Rádiová inštaláciaRádiová inštalácia musí, po zohľadnení normálnych podmienok pre šírenie rádiových vĺn, nadviazať kedykoľvek spojenie minimálne s jednou pobrežnou alebo vnútrozemskou rádiostanicou.4. Únikové cesty a núdzové východy4.1. Cesty a východy, ktoré sa môžu používať ako únikové cesty a núdzové východy musia byť vždy a bez prekážok ľahko dosiahnuteľné a musia viesť čo najkratšie na otvorenú palubu alebo na bezpečné miesto a odtiaľ k záchrannému zariadeniu tak, aby zamestnanci mohli opustiť svoje pracoviská alebo ubytovacie miestnosti rýchlo a za optimálnych bezpečnostných podmienok.4.2. Počet, usporiadanie a rozmery ciest a východov používaných ako únikové cesty a núdzové východy sa riadia využívaním, výbavou a rozmermi pracovísk, resp. ubytovacích miestností a čo najväčším počtom prítomných ľudí.Uzavreté východy, ktoré sa dajú použiť ako núdzové východy sa musia dať v prípade núdze rýchlo otvoriť bez ťažkostí každým pracovníkom alebo záchranárom.4.3. Nepriepustnosť vody a poveternostných vplyvov u dverí núdzových východov a výstupov sa musí prispôsobiť miestu a jeho osobitnej funkcii.Tieto dvere musia byť ohňovzdorné ako stenové priečky.4.4. Únikové cesty a núdzové východy musia byť označené v súlade s vnútroštátnymi ustanoveniami transponujúcimi smernicu 92/58/EHS [1].Toto označenie musí byť umiestnené na vhodnom mieste a musí byť trvalé.4.5. Únikové cesty, únikové prostriedky a núdzové východy, ktoré potrebujú osvetlenie musia byť vybavené pre prípad výpadku osvetlenia dostatočným bezpečnostným osvetlením.5. Hlásenie a hasenie požiaru5.1. Podľa veľkosti a použitia lode, zariadenia, ktoré obsahuje, fyzikálnych a chemických vlastností látok nachádzajúcich sa na lodi a maximálneho potenciálneho počtu osôb nachádzajúcich sa na lodi, musia obytné priestory a pracoviská, vrátane strojovne a zásobníka rýb, v prípade nutnosti byť vybavené vhodným hasiacim zariadením a, pokiaľ je to nutné, požiarnymi čidlami a výstražnou signalizáciou.5.2. Hasiace prístroje sa musia vždy nachádzať na miestach pre ne určených, musia sa udržovať vo funkčnom stave a musia byť pripravené na okamžité použitie.Pracovníci musia byť oboznámení s miestom, spôsobom funkcie a s používaním hasiacich prístrojov.Pred každým vyplávaním plavidla sa musí prekontrolovať prítomnosť hasiacich prístrojov a ostatných prenosných hasiacich prostriedkov.5.3. Ručné hasiace zariadenia musia byť ľahko dosiahnuteľné a musí sa s nimi dať ľahko zaobchádzať a musia byť označené v súlade vnútroštátnymi ustanoveniami transponujúcimi smernicu 92/58/EHS.Toto označenie musí byť na vhodnom mieste a musí byť trvalé.5.4. Požiarne čidlá a poplašné systémy sa musia pravidelne podrobovať skúšobnej prevádzke a musia sa udržovať v dobrom stave.5.5. Protipožiarne cvičenia sa musia konať pravidelne.6. Vetranie uzavretých pracovískNa uzavretých pracoviskách musí byť podľa pracovného postupu a telesného namáhania pracovníkov dostatočné množstvo čerstvého vzduchu.Používané mechanické ventilačné zariadenie sa musí udržovať v dobrom stave.7. Teplota na pracovisku7.1. V pracovných miestnostiach musí byť počas pracovnej doby a podľa používanej pracovnej metódy, telesného namáhania pracovníkov, ako aj podľa poveternostných podmienok prevládajúcich alebo očakávaných v príslušnej ročnej dobe a v oblasti nasadenia plavidla izbová teplota primeraná ľudskému organizmu.7.2. V miestnostiach ubytovania, v miestnosti zdravotníka, v sanitárnych miestnostiach, kantínach, pokiaľ sú, musí teplota odpovedať osobitným účelom používania miestností.8. Prirodzené a umelé osvetlenie pracovísk8.1. Pracoviská musia mať, pokiaľ možno, dostatočné denné svetlo a musia byť vybavené umelým osvetlením prispôsobeným rybolovu, a to tak, aby nebola ohrozená bezpečnosť a zdravie pracovníkov a ostatné plavidlá pri navigácii.8.2. Osvetlenie pracovných miestností, schodov, rebríkov a chodieb musí byť umiestnené tak, aby druh osvetlenia nepredstavoval ani nebezpečenstvo úrazu pracovníkov, ani prekážku pri navigácii.8.3. Pracoviská, na ktorých sú pracovníci pri výpadku umelého osvetlenia vystavení v značnej miere nebezpečiu, musia byť vybavené dostatočným núdzovým osvetlením.8.4. Bezpečnostné osvetlenie sa musí udržovať vo funkčnom stave a pravidelne sa musí podrobovať skúšobnej prevádzke.9. Podlahy, stenové priečky a stropy9.1. Miestnosti, do ktorých majú pracovníci prístup nesmú byť šmykľavé, musia byť protišmykové a podľa možností majú byť vybavené zariadením na zabránenie pádov. Podľa možností nemajú v nich byť žiadne prekážky.9.2. Pracovné priestory, na ktorých sú umiestnené pracoviská musia podľa druhu úloh a telesnej činnosti pracovníkov vykazovať dostatočné tlmenie zvuku a teploty.9.3. Povrchová plocha podláh, stien a stropov miestností musí byť urobená tak, aby sa dala očistiť a obnoviť podľa požiadaviek hygieny.10. Dvere10.1. Dvere sa musia dať otvárať kedykoľvek zvnútra bez zvláštnych pomôcok.Keď sú pracoviská v prevádzke, musia sa dať dvere otvárať z oboch strán.10.2. Dvere, zvlášť posuvné, pokiaľ sa ich nemožno zrieknuť, musia fungovať zvlášť za nepriaznivých poveternostných a morských podmienok čo najbezpečnejšie.11. Prepravné cesty — ohrozené oblasti11.1. Prepravné chodby, šachty, vonkajšie strany palubných nadstavieb a všetky prepravné cesty všeobecne treba vybaviť zábradlím, úchytkami, lanami alebo inými zariadeniami na zaistenie bezpečnosti pracovníkov pri výkone činností na palube.11.2. Ak je nebezpečenstvo pádu pracovníkov na palubných otvoroch, resp. nebezpečenstvo pádu z jednej paluby na druhú, treba podľa možností namontovať vhodné ochranné zariadenie.Ak ide u tohto ochranného zariadenia o navíjacie zariadenie, musí byť toto zariadenie minimálne vo výške l m.11.3. Prístupy k zariadeniam nad palubou, ktoré sú potrebné na ich používanie, resp. údržbu, musia byť riešené tak, aby bola zaručená bezpečnosť pracovníkov.Musia byť vybavené zábradlím alebo iným bezpečnostným zariadením dostatočnej výšky, aby sa zabránilo pádom.11.4. Okrajové štíty alebo iné zariadenia, ktoré majú zabrániť pádu ľudí cez palubu sa musia udržovať vo funkčnom stave.Okrajové štíty musia byť vybavené otvormi pre odtok vody, aby mohla voda rýchlo odtiecť.11.5. Horná časť lodného výťahu na zadných trauleroch musí mať mreže alebo iné podobné bezpečnostné zariadenie v rovnakej výške, ako sú susedné okrajové štíty alebo iné ochranné zariadenia, aby sa zabránilo pádu pracovníkov do výťahovej šachty.Tieto mreže, resp. iné také zariadenie, sa musí dať ľahko otvárať a zatvárať, výhodné diaľkovým ovládaním, a smie sa otvárať len počas vyťahovania a spúšťania siete.12. Výbava pracovísk12.1. Pracovné prostredie musí byť čisté, a pokiaľ možno, chránené pred morskou vodou a poskytovať dostatočnú ochranu pracovníkom pred pádom na lodi alebo cez palubu.Priestor určený pre výlov musí byť dostatočne priestranný, čo do výšky, aj do plochy.12.2. Pokiaľ sú motory ovládané zo strojovne, musia byť ovládané z oddelených priestorov, zvukotesných a izolované od strojovne, samostatné a prístupné bez nutnosti vstupovať do strojovne.Navigačný mostík sa považuje za miesto, ktoré spĺňa požiadavky uvedené v prvom pododseku.12.3. Ovládací priestor pre regulačné časti prepravných zariadení musí byť dosť veľký, aby obslužnému personálu umožnil pracovať bez prekážky.Okrem toho musia byť prepravné zariadenia pre núdzové prípady vybavené vhodnými bezpečnostnými zariadeniami, vrátane núdzového vypínacieho systému pre prípad nebezpečenstva.12.4. Pri riadení prepravných zariadení musí operátor dobre vidieť zariadenie a ďalších pracovníkov zamestnaných v blízkosti. Pri obsluhe prepravných zariadení z mostíka musí aj tu operátor, buď priamo, alebo vďaka vhodným opatreniam, dobre vidieť nasadených pracovníkov.12.5. Medzi mostíkom a pracovnou palubou sa musí používať spoľahlivý komunikačný systém.12.6. Vyžaduje sa trvalá najvyššia ostražitosť a posádka musí byť počas práce na rybolove alebo iných prácach na palube varovaná pred bezprostredne hroziacim nebezpečenstvom veľkých vĺn.12.7. Povrazy a pohyblivé časti treba vybaviť ochranným zariadením, aby sa obmedzili možnosti dotyku na minimum.12.8. Musia byť inštalované ovládacie prvky na pohyblivé časti, najmä na menších rybárskych lodiach:- zariadenie na zisťovanie šmykových dosiek,- zariadenie na udržanie pohybov kormidla pod kontrolou.13. Ubytovacie priestory13.1. Miesto, konštrukcia a usporiadanie, ako aj tlmenie zvuku a teploty ubytovacích priestorov a hospodárskych priestorov, ak sú, ako aj prístupov k nim, musia zabezpečovať primeranú ochranu pred poveternostnými vplyvmi, vysokými vlnami, vibráciou, hlukom a zápachom z iných miest, aby mohli zamestnanci tráviť svoj odpočinkový čas nerušene.Tam, kde to konštrukcia, rozmery a/alebo účel lodi dovoľujú, musia byť ubytovacie priestory pracovníkov umiestnené tak, aby minimalizovali účinky pohybu a jeho zmien.Pokiaľ možno, treba prijať vhodné opatrenia na ochranu nefajčiarov pred tabakovým dymom.13.2. Ubytovacie priestory potrebujú účinné vetranie, ktoré zabezpečí stály prívod čerstvého vzduchu a zabráni kondenzácii.Ubytovacie priestory treba vybaviť vhodným osvetlením zloženým z:- primeraného normálneho všeobecného osvetlenia,- slabšieho všeobecného osvetlenia, aby sa nerušili odpočívajúci zamestnanci a- individuálneho osvetlenia pri každom lôžku.13.3. Kuchyňa a jedáleň, ak sú, musia mať primeranú veľkosť, musia byť dobre osvetlené a vetrané a musia sa dať ľahko čistiť.Chladničky, resp. iné chladiace zariadenia na uskladnenie potravín musia byť umiestnené v týchto miestnostiach.14. Sanitárne zariadenia14.1. Na plavidlách, na ktorých je ubytovací priestor, musia byť inštalované a primerane vybavené sprchy s tečúcou studenou a teplou vodou, umývadlá a toalety; uvedené miestnosti sa majú primerane vetrať.14.2. Každý pracovník musí mať vyhradené miesto na odkladanie odevu.15. Prvá pomocNa každom plavidle musí byť výbava pre prvú pomoc zodpovedajúca požiadavkám prílohy II smernice 92/29/EHS.16. Rebríky a lodné mostíkyNa zaistenie bezpečného prístupu na plavidlo treba zabezpečiť vhodné rebríky, mostíky a iné porovnateľné zariadenia.17. HlučnosťVšetkými zodpovedajúcimi technickými prostriedkami a opatreniami sa treba postarať o to, aby sa hladina hlučnosti na pracoviskách a v ubytovacích priestoroch podľa veľkosti plavidla udržovala čo najnižšia.[1] Ú. v. ES L 245, 26.8.1992, s.23.--------------------------------------------------PRÍLOHA IIMINIMÁLNE POŽIADAVKY NA BEZPEČNOSŤ A OCHRANU ZDRAVIA NA PALUBE EXISTUJÚCICH RYBÁRSKYCH LODÍ[Článok 5 a článok 7 ods. 1 písm. a)]Úvodná poznámkaPovinnosti stanovené v tejto prílohe sa uplatňujú kdekoľvek ich vyžaduje charakter pracoviska, činnosti, okolností alebo rizika na existujúcej rybárskej lodi, pokiaľ to jej konštrukčná charakteristika dovoľuje.1. Spôsobilosť na plavbu a stabilita1.1. Plavidlo sa musí udržovať v stave spôsobilom na plavbu na mori a musí byť vybavené podľa jeho určenia a používania.1.2. Všetky informácie o parametroch stability plavidla, ak sú, treba dať k dispozícii na palube a sprístupniť ich strážnemu mužstvu.1.3. Stabilita každého plavidla za predvídaných prevádzkových podmienok musí byť zaistená v neporušenom stave.Kapitán musí urobiť opatrenia na udržanie primeranej stability plavidla.Príkazy týkajúce sa stability plavidla sa musia prísne plniť.2. Mechanické a elektrické zariadenia2.1. Elektrické zariadenia musia byť koncipované a inštalované tak, aby z nich nevychádzalo žiadne nebezpečenstvo a aby:- bola posádka a plavidlo chránené pred ohrozením elektrickým prúdom,- bola zaručená riadna prevádzka všetkých zariadení, ktoré zabezpečujú normálne podmienky nasadenia a bývania na palube bez toho, aby sa muselo siahnuť na zdroj núdzového prúdu,- bola zaistená prevádzka zariadení potrebných na zabezpečenie bezpečnosti pre núdzové prípady.2.2. Je potrebné zabezpečiť zariadenie na výrobu núdzového prúdu.Okrem otvorených plavidiel ho treba postaviť mimo strojovne a musí byť každopádne tak dimenzované, aby bola pri požiari alebo výpadku zariadenia na prívod hlavného prúdu zaručená súčasná prevádzka nasledujúcich zariadení, minimálne po dobu troch hodín:- interný komunikačný systém, hlásiče požiaru ako aj núdzové signály,- navigačné svetlá a núdzové osvetlenie,- rádiospojenie,- elektrické núdzové hasiace čerpadlá, ak sú.Ak u zariadenia núdzového prúdu ide o akumulátorovú bariéru, tak sa táto musí pri výpadku zariadenia na prívod hlavného prúdu automaticky napojiť na núdzový rozvodný panel a bez prerušenia počas troch hodín musí zabezpečovať prevádzku zariadení vymenovaných v odseku 2 prvá, druhá a tretia zarážka.Hlavné rozvodné panely a núdzové rozvodné panely musia byť podľa možností umiestnené tak, aby nemohli byť súčasne vystavené vode alebo požiaru.2.3. Rozvodné panely musia byť zreteľne označené; poistkové skrine a držiaky sa musia kontrolovať v pravidelných intervaloch, aby sa zaistilo používanie poistky správnou silou.2.4. Akumulátorovne sa musia primerane vetrať.2.5. Elektronické navigačné pomôcky sa musia často podrobiť skúšobnej prevádzke a musia sa pravidelne vyhodnocovať.2.6. Zdvíhacie zariadenie musí byt pravidelne kontrolované a skúsané.2.7. Všetky časti prepravných zariadení, zdvižných zariadení a doplnkovej výstroje sa musia udržovať v dobrom funkčnom stave.2.8. Ak sú inštalované chladiace a vysokotlakové zariadenia, musia sa pravidelne udržovať a preskúšavať.2.9. Kuchynské prístroje a prístroje pre domácnosť prevádzkované ťažkým plynom sa musia používať len v dobre vetraných miestnostiach a treba dbať na to, aby nevznikla žiadna nebezpečná akumulácia plynu.Kovové fľaše so zápalnými a ostatnými nebezpečnými plynmi musia byť vybavené jasným označením obsahu a musia byť uložené na otvorenej palube.Ventily, tlakové regulátory a uzáverové hadice sa musia chrániť pred poškodením.3. Rádiová inštaláciaPomocou rádiovej inštalácie musí byť možné, pri zohľadnení normálnych podmienok šírenia rádiových vĺn, nadviazať spojenie minimálne s jednou pobrežnou alebo vnútrozemskou rádiostanicou.4. Únikové cesty a núdzové východy4.1. Cesty a východy, ktoré sa môžu použiť ako únikové cesty a núdzové východy musia byť vždy ľahko dosiahnuteľné bez prekážok a musia viesť najkratším smerom na otvorenú palubu alebo na bezpečné miesto a odtiaľ k záchrannému prístroju tak, aby zamestnanci mohli opustiť ich pracoviská alebo ubytovacie miestnosti rýchlo a za optimálnych bezpečnostných podmienok.4.2. Počet, usporiadanie a rozmery ciest a východov, ktoré sa môžu použiť ako únikové cesty a núdzové východy sa riadia podľa využitia, výbavy a rozmerov pracovísk, resp. ubytovacích miestností a čo najväčšieho počtu prítomných ľudí.Uzavreté východy, ktoré sa môžu použiť ako núdzové východy, sa musia dať v prípade núdze otvoriť hneď bez ťažkostí každým zamestnancom alebo záchranárom.4.3. Únikové cesty a núdzové východy musia byť označené v súlade s vnútroštátnými ustanoveniami transponujúcimi smernicu 92/58/EHS. [1]Toto označenie musí byť umiestnené na vhodnom mieste a musí byť trvalé.4.4. Únikové cesty, únikové prostriedky a núdzové východy, ktoré potrebujú osvetlenie, musia mať v prípade výpadku osvetlenia dostatočné bezpečnostné osvetlenie.5. Hlásenie a hasenie požiaru5.1. Podľa veľkosti a použitia lode, zariadenia, ktoré obsahuje, fyzikálnych a chemických vlastností látok nachádzajúcich sa na lodi a maximálneho potenciálneho počtu osôb nachádzajúcich sa na lodi, musia obytné priestory a pracoviská, vrátane strojovne a zásobníka rýb, v prípade nutnosti byť vybavené vhodným hasiacim zariadením a, pokiaľ je to nutné, požiarnymi čidlami a výstražnou signalizáciou.5.2. Hasiace prístroje sa musia vždy nachádzať na miestach pre ne určených, musia sa udržovať vo funkčnom stave a musia byť pripravené na okamžité použitie.Pracovníci musia byť oboznámení s miestom, spôsobom funkcie a s používaním hasiacich prístrojov.Pred každým vyplávaním plavidla sa musí prekontrolovať prítomnosť hasiacich prístrojov a ostatných prenosných hasiacich prostriedkov.5.3. Ručné hasiace zariadenia musia byť ľahko dosiahnuteľné a musí sa s nimi dať ľahko zaobchádzať a musia byť označené v súlade s vnútroštátnymi ustanoveniami transponujúcimi smernicu 92/58/EHS.Toto označenie musí byť na vhodnom mieste a musí byť trvalé5.4. Požiarne čidlá a poplašné systémy sa musia pravidelne podrobovať skúšobnej prevádzke a musia sa udržovať v dobrom stave.5.5. Protipožiarne cvičenia sa musia konať pravidelne.6. Vetranie uzavretých pracovískNa uzavretých pracoviskách musí byť podľa pracovného postupu a telesného namáhania pracovníkov dostatočné množstvo čerstvého vzduchu.Používané mechanické ventilačné zariadenie sa musí udržovať v dobrom stave.7. Teplota na pracovisku7.1. V pracovných miestnostiach musí byť počas pracovnej doby podľa pracovných metód, telesnej námahy zamestnancov, ako aj podľa poveternostných podmienok prevládajúcich alebo očakávaných v príslušnom ročnom období v oblasti nasadenia plavidla, izbová teplota primeraná ľudskému organizmu.7.2. V ubytovacích, zdravotníckych, kantínových a sanitárnych miestnostiach, ak sú, musí teplota zodpovedať osobitnému účelu používania týchto miestností.8. Prirodzené a umelé osvetlenie pracovísk8.1. Na pracoviskách musí byť čo najviac denného svetla a musia byť vybavené umelým osvetlením prispôsobeným udalostiam rybolovu bez toho, aby bola ohrozená bezpečnosť a zdravie pracovníkov a aby sa ohrozila navigácia susedných plavidiel.8.2. Osvetlenie pracovných priestorov, schodov, rebríkov a prepravných ciest musí byť riešené tak, aby druh osvetlenia nepredstavoval pre pracovníkov nebezpečenstvo úrazu, ani neohrozoval navigáciu.8.3. Pracoviská, na ktorých sú zamestnanci pri výpadku umelého osvetlenia vystavení zvlášť v značnej miere nebezpečiu, musia byť vybavené dostatočným núdzovým osvetlením.8.4. Bezpečnostné osvetlenie musí byť udržované vo funkčnom stave a pravidelne sa musí podrobovať skúšobnej prevádzke.9. Podlahy, priečky a stropy9.1. Miestnosti, do ktorých majú zamestnanci prístup nesmú byť šmykľavé, resp. musia mať protišmykovú úpravu, musia byť vybavené zariadeniami na ochranu pred pádom a pokiaľ možno nemajú byť v nich žiadne prekážky.9.2. Pracovné priestory, v ktorých sú umiestnené pracoviská, musia podľa druhu úlohy a telesnej činnosti pracovníkov vykazovať dostatočné tlmenie hluku a tepla.9.3. Povrchová plocha podláh, stien a stropov miestností musí byť urobená tak, aby sa dala čistiť a obnovovať podľa hygienických požiadaviek.10. Dvere10.1. Dvere sa musia vždy dať otvoriť zvnútra bez zvláštnej pomôcky.Keď sú pracoviská v prevádzke, musia sa dvere dať otvárať z oboch strán.10.2. Dvere, zvlášť posuvné, pokiaľ sa ich nemožno zrieknuť, musia fungovať zvlášť za nepriaznivých poveternostných a morských podmienok čo najbezpečnejšie.11. Prepravné cesty — nebezpečné oblasti11.1. Prepravné chodby, šachty, vonkajšie strany palubných nadstavieb a všetky prepravné cesty všeobecne treba vybaviť zábradlím, úchytkami, lanami alebo inými zariadeniami na zaistenie bezpečnosti pracovníkov pri výkone činností na palube.11.2. Ak je nebezpečenstvo pádu pracovníkov na palubných otvoroch, resp. nebezpečenstvo pádu z jednej paluby na druhú, treba podľa možností namontovať vhodné ochranné zariadenie.11.3. Prístupy k zariadeniam nad palubou, ktoré sú potrebné na ich používanie, resp. údržbu, musia byť riešené tak, aby bola zaručená bezpečnosť pracovníkov.Musia byť vybavené zábradlím alebo iným bezpečnostným zariadením dostatočnej výšky, aby sa zabránilo pádom.11.4. Okrajové štíty alebo iné zariadenia, ktoré majú zabrániť pádu ľudí cez palubu, sa musia udržovať vo funkčnom stave.Okrajové štíty musia byť vybavené otvormi pre odtok vody, aby mohla voda rýchlo odtiecť.11.5. Horná časť lodného výťahu na zadných trauleroch musí mať mreže alebo iné podobné bezpečnostné zariadenie v rovnakej výške, ako sú susedné okrajové štíty alebo iné ochranné zariadenia, aby sa zabránilo pádu pracovníkov do výťahovej šachty. Tieto mreže, resp. iné také zariadenie, sa musí dať ľahko otvárať a zatvárať, výhodné diaľkovým ovládaním a smie sa otvárať len počas vyťahovania a spúšťania siete.Tieto mreže alebo iné zariadenie sa musia dať ľahko otvárať a zatvárať a môže byť otvorené len pri vyťahovaní alebo spúšťaní siete.12. Výbava pracovísk12.1. Pracovné prostredie musí byť čisté a, pokiaľ možno, chránené pred morskou vodou a poskytovať dostatočnú ochranu pracovníkom pred pádom na lodi alebo cez palubu.Priestor určený pre výlov musí byť dostatočne priestranný, čo do výšky aj do plochy.12.2. Pokiaľ sú motory ovládané zo strojovne, musia byť ovládané z oddelených priestorov, zvukotesných a izolované od strojovne, samostatné a prístupné bez nutnosti vstupovať do strojovne.Navigačný mostík sa považuje za miesto, ktoré spĺňa požiadavky uvedené v prvom pododseku.12.3. Ovládací priestor pre regulačné časti prepravných zariadení musí byť dosť veľký, aby obslužnému personálu umožnil pracovať bez prekážky.Okrem toho, musia byť prepravné zariadenia pre núdzové prípady vybavené vhodnými bezpečnostnými zariadeniami, vrátane núdzového vypínacieho systému pre prípad nebezpečenstva.12.4. Pri riadení prepravných zariadení musí operátor dobre vidieť zariadenie a ďalších pracovníkov zamestnaných v blízkosti.Pri obsluhe prepravných zariadení z mostíka musí aj tu operátor buď priamo, alebo vďaka vhodným opatreniam, dobre vidieť nasadených pracovníkov.12.5. Medzi mostíkom a pracovnou palubou sa musí používať spoľahlivý komunikačný systém.12.6. Vyžaduje sa trvalá najvyššia ostražitosť a posádka musí byť počas práce na rybolove alebo iných prácach na palube varovaná pred bezprostredne hroziacim nebezpečím veľkých vĺn.12.7. Povrazy a pohyblivé časti treba vybaviť ochranným zariadením, aby sa obmedzili možnosti dotyku na minimum.12.8. Musia byť inštalované ovládacie prvky na pohyblivé časti, najmä na menších rybárskych lodiach:- zariadenie na zaisťovanie šmykových dosiek,- zariadenie na udržanie pohybov kormidla pod kontrolou.13. Ubytovacie priestory13.1. Ubytovacie priestory pre pracovníkov, pokiaľ sú, treba riešiť tak, aby bol maximálne obmedzený vplyv hluku, vibrácie a zápachu z iných oblastí, ako aj vplyv pohybov lodi a akcelerácia.Ubytovacie priestory treba vybaviť vhodným osvetlením.13.2. Kuchyňa a jedáleň, pokiaľ sú, musia mať primeranú veľkosť, musia byť dobre osvetlené a vetrané a musia sa dať ľahko upratovať.Chladničky, resp. iné chladiace zariadenia na uloženie potravín musia byť v týchto miestnostiach.14. Sanitárne zariadeniaNa plavidlách vybavených ubytovacím priestorom musia byť toalety, umývadlá a pokiaľ možno sprchy. Uvedené miestnosti musia byť primerané vetrané.15. Prvá pomocNa každom plavidle musí byť výbava pre prvú pomoc zodpovedajúca požiadavkám prílohy II smernice 92/29/EHS.16. Rebríky a lodné mostíkyBezpečný prístup na plavidlo musia zabezpečovať rebríky, lodné mostíky a iné porovnateľné zariadenia.[1] Ú. v. ES L 245, 26. 8.l 992, s. 23--------------------------------------------------PRÍLOHA IIIMINIMÁLNE POŽIADAVKY NA BEZPEČNOSŤ A OCHRANU ZDRAVIA SO ZRETEĽOM NA ZÁCHRANNÉ PROSTRIEDKY A PROSTRIEDKY NA PREŽITIE[Článok 7 ods. 1 písm. d)]Úvodná poznámkaPovinnosti stanovené v tejto prílohe sa uplatnia kedykoľvek ich vyžaduje charakter pracoviska, činnosť, okolnosti alebo riziká na rybárskej lodi.1. Na rybárskych plavidlách sú podľa údajov počtu osôb prítomných na palube a podľa oblasti nasadenia plavidla primerané záchranné prostriedky a prostriedky na prežitie, aby sa dali pracovníci vytiahnuť z vody a dala sa privolať pomoc rádiom, zvlášť rádiomajákom s hydrostatickým vztlakom na určenie polohy miesta nehody.2. Záchranné prostriedky a prostriedky na prežitie treba umiestniť na mieste vyhradenom pre ne. Musia sa udržovať v dobrom prevádzkovom stave a musia byť v pohotovosti na okamžité použitie.Musia byt' skontrolované pracovníkmi predtým, ako loď opustí prístav a počas plavby.3. Záchranné prostriedky a prostriedky na prežitie treba pravidelne preskúšať.4. Všetci pracovníci musia byť poučení pre núdzové prípady a musia mať pre ne vydané pokyny.5. Pri plavidlách s dĺžkou nad 45 m a s posádkou 5 a viac pracovníkov, treba vystaviť menný zoznam s obsahom jednoznačných pokynov pre prípad núdze.6. Raz do mesiaca sa musí urobiť v prístave alebo na mori cvičenie s posádkou v záchranných prácach.Tým sa má zabezpečiť dôkladné oboznámenie sa posádky s úlohami pri manipulácii a obsluhe záchranných prostriedkov a prostriedkov na prežitie.Posádka plavidla sa má oboznámiť s postavením a obsluhou prenosnej rádiostanice, ak je plavidlo ňou vybavené.--------------------------------------------------PRÍLOHA IVMINIMÁLNE POŽIADAVKY NA BEZPEČNOSŤ A OCHRANU ZDRAVIA SO ZRETEĽOM NA OSOBNÚ OCHRANNÚ VÝSTROJ[Článok 7 ods. l písm. e)]Úvodná poznámkaPovinnosti stanovené v tejto prílohe sa uplatnia kedykoľvek ich vyžaduje charakter pracoviska, činnosť, okolnosti alebo riziká na rybárskej lodi.1. V prípade, že sa riziko pre bezpečnosť a zdravie pracovníkov nedá dostatočne vylúčiť alebo obmedziť kolektívnymi alebo technickými ochrannými zariadeniami, musia sa pracovníci vybaviť osobnými ochrannými prostriedkami.2. Pre osobnú ochrannú výbavu, ktorá sa nosí ako kus odevu, alebo cez pracovný odev, treba voliť svetielkujúcu, dobre viditeľnú farbu, odrážajúcu sa od mora.--------------------------------------------------