title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady č. 2001/108/ES z 21. januára 2002, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 85/611/EHS o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP)

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32001L0108

Úradný vestník L 041 , 13/02/2002 S. 0035 - 0042

		Smernica Európskeho parlamentu a Rady č. 2001/108/ESz 21. januára 2002,ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 85/611/EHS o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP)EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 47 ods. 2,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [2],konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy [3],keďže:(1) Pôsobnosť smernice Rady 85/611/EHS [4] bola spočiatku obmedzená na podniky kolektívneho investovania otvoreného typu, ktoré propagujú predaj svojich podielov verejnosti v spoločenstve a ktorých jediným predmetom podnikania je investovanie do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP). V preambule smernice 85/611/EHS sa predpokladá, že podniky kolektívneho investovania nespadajúce do jej rozsahu by mali byť predmetom koordinácie v neskoršej fáze.(2) Berúc do úvahy trendy trhu, je vhodné rozšíriť ciele investícií PKIPCP, aby sa im umožnilo investovať do iných finančných nástrojov než sú prevoditeľné cenné papierov, ktoré sú dostatočne likvidné. Finančné nástroje, ktoré sú oprávnené byť investičnými aktívami portfólia PKIPCP, sú uvedené v tejto smernici. Výber investícií pre portfólio pomocou indexov je technikou spravovania.(3) Definícia prevoditeľných cenných papierov nachádzajúca sa v tejto smernici je platná len pre túto smernicu a žiadnym spôsobom neovplyvňuje rôzne definície používané vo vnútroštátnych právnych predpisoch pre iné účely, ako napríklad dane. V dôsledku toho, akcie a ostatné cenné papiere rovnocenné akciám vydané inštitúciami ako sú napríklad stavebné spoločnosti a priemyslové a podporné spoločnosti, ktorých vlastníctvo v praxi nemôže nikto previesť okrem ich emitenta, ktorý ich skúpi naspäť, nie sú obsiahnuté v tejto definícii.(4) Nástroje peňažného trhu obsahujú tie prevoditeľné nástroje, s ktorými sa zvyčajne neobchoduje na regulovaných trhoch, napríklad štátne pokladničné poukážky a pokladničné poukážky miestnych orgánov, vkladové certifikáty, obchodné cenné papiere, strednodobé zmenky a bankové akcepty.(5) Je užitočné zabezpečiť, aby koncepcia regulovaného trhu v tejto smernici zodpovedala koncepcii v smernici Rady 93/22/EHS z 10. mája 1993 o investičných službách v oblasti cenných papierov [5].(6) Je vhodné umožniť PKIPCP investovať svoje aktíva do podielových listov PKIPCP, resp. iných otvorených podnikov kolektívneho investovania, ktoré taktiež investujú do likvidných finančných aktív uvedených v tejto smernici a ktoré pracujú na princípe rozloženia rizika. Je potrebné, aby PKIPCP alebo ostatné podnikov kolektívneho investovania, do ktorých PKIPCP investuje, podliehali účinnému dohľadu.(7) Mal by sa uľahčiť rozvoj príležitostí pre PKIPCP investovať v PKIPCP a v ostatných podnikoch kolektívneho investovania. Základom je preto zabezpečiť, aby takéto investičné činnosti neoslabovali ochranu investorov. Vzhľadom k zlepšeným možnostiam pre PKIPCP investovať do podielových listov iných PKIPCP a/alebo podnikov kolektívneho investovania, je potrebné stanoviť určité pravidlá o kvantitatívnych hraniciach, o zverejňovaní informácií a o predchádzaní kaskádovému javu.(8) Aby sa trhové trendy vzali do úvahy a pri zvažovaní zavŕšenia hospodárskej a menovej únie, je vhodné umožniť PKIPCP investovať do bankových vkladov. Aby sa zabezpečila primeraná likvidita investícií vo vkladoch, tieto vklady majú byť splatné na požiadanie alebo majú mať právo byť vybrané. Ak sú vklady v úverovej inštitúcii, ktorej registrované sídlo sa nachádza v nečlenskom štáte, úverová inštitúcia by mala podliehať pravidlám obozretného podnikania takým istým, ako sú tie, ktoré sú stanovené v právnych predpisoch spoločenstva.(9) Okrem prípadu, keď PKIPCP investuje do bankových vkladov podľa svojho štatútu alebo zakladacej listiny, môže byť potrebné umožniť všetkým PKIPCP držať si pomocné likvidné aktíva, ako napríklad bankové vklady pri predložení. Držanie takýchto pomocných likvidných aktív sa môže odôvodniť, napríklad, v týchto prípadoch: aby sa kryli bežné alebo výnimočné platby; v prípade predaja na čas potrebný na reinvestovanie do prevoditeľných cenných papierov, nástrojov peňažného trhu resp. do iných finančných aktív uvedených v tejto smernici; na obdobie nevyhnutne potrebné, ak sa kvôli nepriaznivým podmienkam na trhu musí pozastaviť investovanie do prevoditeľných cenných papierov, nástrojov peňažného trhu a do iných finančných aktív.(10) Z dôvodov obozretného podnikania je potrebné vyhnúť sa zo stany PKIPCP nadmernej koncentrácii investícii, ktorými sa vystavujú riziku protistrany, do toho istého subjektu alebo do subjektov patriacich do tej istej skupiny.(11) PKIPCP by mali mať vyslovene povolené investovať do finančných derivátových nástrojov, ako súčasť svojej všeobecnej investičnej politiky a/alebo pre účely zabezpečenia proti riziku, aby dosiahli stanovený finančný cieľ alebo rizikový profil uvedený v prospekte. Aby sa zabezpečila ochrana investorov, je potrebné obmedziť maximálnu možnú mieru angažovanosti súvisiacu s derivátovými nástrojmi, aby nepresiahla celkovú čistú hodnotu portfólia PKIPCP. Aby sa zabezpečilo neustále povedomie o rizikách a záväzkoch vyplývajúcich z transakcií s derivátmi a aby sa kontrolovalo dodržiavanie limitov na investovanie, tieto riziká a záväzky sa musia priebežne merať a monitorovať. Na záver, aby sa zabezpečila ochrana investorov pomocou poskytnutia informácii, PKIPCP by mali popísať svoje stratégie, techniky a limity na investovanie upravujúce ich operácie s derivátmi.(12) S ohľadom na mimoburzovné (OTC) deriváty mali by sa stanoviť dodatočné požiadavky týkajúce sa oprávnenosti zmluvných strán a nástrojov, likvidity a priebežného hodnotenia pozície. Účelom takýchto dodatočných požiadaviek je zabezpečiť primeranú úroveň ochrany investorov, veľmi podobnú tej, ktorú dostávajú, keď získavajú deriváty, s ktorými sa obchoduje na regulovaných trhoch.(13) Operácie v derivátoch sa nesmú nikdy použiť na obchádzanie zásad a pravidiel stanovených v tejto smernici. S ohľadom na OTC deriváty mali by sa uplatniť dodatočné pravidlá rozloženia rizík, ak vznikne angažovanosť voči jednej protistrane alebo skupine protistrán.(14) Niektoré techniky spravovania portfólia pre subjekty kolektívneho investovania investujúcich hlavne do akcií a/alebo dlhových cenných papierov sú založené na kopírovaní indexov akcia/alebo indexov dlhových cenných papierov. Je vhodné umožniť PKIPCP kopírovať dobre známe a uznávané indexy akcií a/alebo indexy dlhových cenných papierov. Preto môže byť potrebné zaviesť pružnejšie pravidlá rozloženia rizík pre PKIPCP investujúce do akcií a/alebo dlhových cenných papierov.(15) Subjekty kolektívneho investovania spadajúce do rozsahu tejto smernice by sa nemali využívať pre iné účely, než je kolektívne investovanie peňazí získaných od verejnosti podľa pravidiel stanovených v tejto smernici. V prípadoch, ktoré určuje táto smernica, PKIPCP môže mať dcérske spoločnosti len vtedy, ak je to potrebné pre účinné vykonávanie určitých činností v mene tohto PKIPCP; tieto činnosti sú tiež definované v tejto smernici. Je potrebné zabezpečiť účinný dohľad PKIPCP. Založenie dcérskej spoločnosti PKIPCP v tretej krajine by sa preto malo povoliť len v tých prípadoch a podľa tých podmienok, ktoré sú stanovené v tejto smernici. Všeobecná povinnosť konať výhradne v záujmoch podielnikov a, osobitne, cieľ zvyšovať nákladovú účinnosť, nikdy neospravedlňuje PKIPCP pri prijímaní opatrení, ktoré môžu zabrániť príslušným orgánom účinne vykonávať ich funkcie dohľadu.(16) Existuje potreba zabezpečiť voľný cezhraničný marketing podielových listov širšej škály subjektov kolektívneho investovania, pričom sa poskytuje jednotná minimálna úroveň ochrany investorov. Preto jedine záväzná smernica spoločenstva stanovujúca dohodnuté minimálne štandardy môže dosiahnuť žiaduce ciele. Táto smernica vykonáva len požadovanú minimálnu harmonizáciu a nejde nad rámec toho, čo je nevyhnutné, aby sa dosiahli sledované ciele v súlade s tretím odsekom článku 5 zmluvy.(17) Opatrenia nevyhnutné na uplatňovanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovuje postup na uplatňovanie vykonávacích právomocí delegovaných na Komisiu [6].(18) Komisia môže zvážiť navrhnutie kodifikácie v príhodnom čase po prijatí návrhov,PRIJALI TÚTO SMERNICU:Článok 1Smernica 85/611/EHS sa mení a dopĺňa takto:1. v článku 1 ods. 2 sa prvá zarážka nahrádza takto:- "— ktorých jediným účelom je kolektívne investovanie do prevoditeľných cenných papierov a/alebo do iných likvidných finančných aktív uvedených v článku 19 ods. 1 peňažných prostriedkov získaných od verejnosti a ktoré funguje na princípe rozloženia rizík a";2. do článku 1 sa pridávajú tieto odseky:"8. Na účely tejto smernice "prevoditeľné cenné papiere" znamenajú:- akcie akciových spoločností a ostatné cenné papiere rovnocenné s akciami akciových spoločností ("akcie"),- dlhopisy a iné formy dlhových cenných papierov ("dlhové cenné papiere"),- akékoľvek iné obchodovateľné cenné papiere, s ktorými je spojené právo nadobudnúť akékoľvek takéto prevoditeľné cenné papiere upisovaním alebo výmenou,bez techník a nástrojov uvedených v článku 21.9. Na účely tejto smernice "nástroje peňažného trhu" znamenajú nástroje, s ktorými sa zvyčajne obchoduje na peňažnom trhu, ktoré sú likvidné a majú hodnotu, ktorá sa môže kedykoľvek presne určiť."3. Článok 19 ods. 1 písm. a) sa nahrádza takto:"a) prevoditeľných cenných papierov a nástrojov peňažného trhu prijatých alebo obchodovaných na regulovanom trhu v zmysle článku 1 ods. 13 ISD a/alebo,"4. v článku 19 ods. 1 písm. b) a c) sa za slová "cenných papierov" vkladajú slová "a nástrojov peňažného trhu",5. v článku 19 ods. 1:- na koniec písmena d) sa dopĺňa "a/alebo.",- dopĺňajú sa tieto písmená:"e) podielových listov PKIPCP povolených podľa tejto smernice a/alebo ostatných podnikov kolektívneho investovania v zmysle prvej a druhej zarážky článku 1 ods. 2 bez ohľadu na to, či sa nachádzajú v členskom štáte, za predpokladu, že:- týmto ostatným podnikom kolektívneho investovania bolo udelené povolenie podľa právnych predpisov, ktoré stanovujú, že podliehajú dohľadu, ktorý príslušné orgány PKIPCP považujú za rovnocenný dohľadu stanovenému právom spoločenstva a že spolupráca medzi orgánmi je dostatočne zabezpečená,- úroveň ochrany podielnikov v týchto ostatných podnikoch kolektívneho investovania sa rovná úrovni ochrany, ktorá je stanovená pre podielnikov v PKIPCP, najmä že pravidlá o oddelení majetku, požičiavaní, vypožičiavaní a nekrytých predajoch prevoditeľných cenných papieroch a nástrojov peňažného trhu sú rovnocenné požiadavkám tejto smernice,- podnikanie týchto ostatných podnikov kolektívneho investovania sa vykazuje v polročných a výročných správach, aby sa umožnilo hodnotiť aktíva a pasíva, výnosy a operácie v priebehu vykazovaného obdobia,- PKIPCP alebo ostatné podniky kolektívneho investovania, o ktorých nadobúdaní sa uvažuje, môže podľa zmluvných podmienok alebo stanov investovať do podielových listov iných PKIPCP alebo iných podnikov kolektívneho investovania v súhrne najviac 10 % aktív, a/alebof) vkladov v úverových inštitúciách, ktoré sú na požiadanie splatné alebo majú právo byť vybrané, a tie, ktoré sa stanú splatnými najneskôr do 12 mesiacov za predpokladu, že úverová inštitúcia má svoje sídlo v členskom štáte, alebo ak sa sídlo úverovej inštitúcie nachádza v nečlenskom štáte, za predpokladu, že podlieha pravidlám obozretného podnikania, ktoré príslušné orgány PKIPCP považujú za rovnocenné pravidlám stanoveným právom spoločenstva, a/alebog) odvodených finančných nástrojov vrátane rovnocenných nástrojov vyrovnávaných v hotovosti, obchodovaných na regulovanom trhu uvedenom v písmenách a), b) a c); a/alebo odvodených finančných nástrojov obchodovaných mimo burzy ("odvodené nástroje OTC",) za predpokladu, že:- podklad pozostáva z nástrojov obsiahnutých v tomto odseku, finančných indexov, úrokových mier, devízových kurzov alebo mien, v ktorých môže PKIPCP investovať podľa svojich investičných cieľov, ako sú stanovené v zmluvných podmienkach alebo stanovách PKIPCP,- zmluvné strany pri transakciách s odvodenými finančnými nástrojmi obchodovanámi mimo burzy sú inštitúcie podliehajúce dohľadu nad obozretnosťou podnikania a patriace do kategórií, ktoré schválili príslušné orgány PKIPCP, a- odvodené nástroje OTC podliehajú dennému spoľahlivému a overiteľnému oceneniu a môžu sa kedykoľvek predať, likvidovať alebo vyrovnať protiobchodom za svoju plnú cenu na základe podnetu PKIPCP, a/aleboh) iných nástrojov peňažného trhu než sú tie, s ktorými sa obchoduje na regulovanom trhu a ktoré spadajú do článku 1 ods. 9, ak emisia alebo emitent takýchto nástrojov je sám regulovaný na účely ochrany investorov a úspor, a za predpokladu, že ich:- vydal alebo sa za ne zaručil ústredný, regionálny alebo miestny orgán alebo centrálna banka členského štátu, Európska centrálna banka, Európska únia alebo Európska investičná banka, nečlenský štát alebo, v prípade spolkového štátu, jeden z členov tvoriacich federáciu, alebo organizácia medzinárodného práva verejného, ktorej členom je jeden alebo viac členských štátov, alebo- vydal subjekt, ktorého všetky cenné papiere sa obchodujú na regulovaných trhoch uvedených v písmenách a), b) alebo c) alebo- vydala alebo sa za ne zaručila inštitúcia podliehajúca dohľadu nad obozretným podnikaním v súlade s kritériami definovanými právom spoločenstva alebo inštitúcia, ktorá podlieha a dodržiava pravidlá obozretného podnikania, ktoré príslušné orgány považujú prinajmenšom za také prísne ako tie, ktoré sú stanovené v práve spoločenstva; alebo- vydali ostatné osoby patriace do kategórií schválených príslušnými orgánmi PKIPCP za predpokladu, že investovanie do takýchto nástrojov podlieha rovnakej ochrane investorov, ako je stanovené v prvej, druhej alebo tretej zarážke, a za predpokladu, že emitentom je spoločnosť, ktorej základné imanie a rezervy činia aspoň 10 miliónov EUR a ktorá predkladá a uverejňuje svoje ročné účtovné závierky v súlade so smernicou 78/660/EHS [7], je subjektom, ktorý v rámci skupiny spoločností, ktorá zahŕňa jednu alebo viac spoločností kótovaných na burze, je určený na financovanie skupiny, alebo je subjektom, ktorý financuje zabezpečenie záväzkov cennými papiermi využitím bankovej likvidity.",6. v článku 19 ods. 2 písm. a) sa za slová "cenných papierov" dopĺňajú slová "a nástrojov peňažného trhu",7. článok 19 ods. 2 písm. b) a ods. 3 sa vypúšťa,8. článok 20 sa vypúšťa,9. Článok 21 sa nahrádza takto:"Článok 211. Správcovská spoločnosť alebo investičný fond musia využívať postup riadenia rizík, ktorý umožňuje kedykoľvek monitorovať a merať riziko pozícií a ich prínos k celkovému rizikovému profilu portfólia; musí používať postupy na presné a nezávislé hodnotenie ceny odvodených nástrojov OTC. Musí pravidelne oznamovať príslušným orgánom a v súlade s podrobnými pravidlami, ktoré definujú, typy odvodených nástrojov, riziká podkladov, kvantitatívne limity a metódy, zvolené na účely odhadu rizík spojených s transakciami v derivátových nástrojoch ohľadne každého spravovaného PKIPCP.2. Členské štáty môžu povoliť, aby PKIPCP používal techniky a nástroje súvisiace s prevoditeľnými cennými papiermi a nástrojmi peňažného trhu za podmienok a v rámci hraníc, ktoré stanovia za predpokladu, že tieto techniky a nástroje sa používajú pre účely účinného riadenia portfólia. Ak sa tieto operácie týkajú používania odvodených nástrojov, tieto podmienky a hranice musia vyhovovať ustanoveniam stanoveným v tejto smernici.Za žiadnych okolností nesmú tieto operácie viesť k tomu, že sa PKIPCP odkloní od svojich investičných cieľov, ako sú stanovené v zmluvných podmienkach, stanovách alebo prospekte PKIPCP.3. PKIPCP zabezpečí, že jeho celková angažovanosť súvisiaca s odvodenými nástrojmi nepresiahne celkovú čistú hodnotu jeho portfólia.Pri výpočte angažovanosti sa berie do úvahy aktuálna hodnota podkladových aktív, riziko protistrany, budúce pohyby na trhu a čas, ktorý je k dispozícii na likvidáciu pozícii. Toto platí aj pre nasledujúce pododseky.PKIPCP môže investovať, ako súčasť svojej investičnej politiky a v rámci hraníc stanovených v článku 22 ods. 5, do odvodených finančných nástrojov za predpokladu, že angažovanosť v vzťahu k podkladovým aktívam spolu nepresiahne hranice na investovanie stanovené v článku 22. Členské štáty môžu umožniť, že ak PKIPCP investuje do odvodených finančných nástrojov založených na indexoch, tieto investície sa nemusia spájať vo vzťahu k hraniciam stanoveným v článku 22.Ak prevoditeľný cenný papier alebo nástroj peňažného trhu zahŕňa odvodených nástroj, tento sa musí brať do úvahy pri dodržiavaní požiadaviek tohto článku.4. Členské štáty najneskôr 13. februára 2004 zašlú Komisii úplné informácie a všetky následné zmeny vo svojich právnych predpisoch týkajúce sa metód používaných na výpočet rizika angažovaností uvedených v odseku 3 vrátane miery rizika protistrany pri transakciách s odvodenými nástrojmi OTC. Komisia bezodkladne odovzdá túto informáciu ostatným členským. O týchto informáciách sa vymieňajú názory v rámci kontaktného výboru v súlade s postupom uvedeným v článku 53 ods. 4",10. Článok 22 sa nahrádza takto:"Článok 221. PKIPCP nesmie investovať viac ako 5 % svojich aktív do prevoditeľných cenných papierov alebo nástrojov peňažného trhu vydaných tou istou osobou. PKIPCP nesmie investovať viac než 20 % svojich aktív do vkladov v tej istej inštitúcii.Riziková angažovanosť voči protistrane PKIPCP pri transakcii s odvodenými nástrojmi OTC nesmie prekročiť:- 10 % jeho aktív, ak je zmluvnou stranou úverová inštitúcia uvádzaná v článku 19 ods. 1 písm.f), alebo- 5 % jeho aktív v ostatných prípadoch.2. Členské štáty môžu zvýšiť 5 %-tnú hranicu stanovenú v prvej vete odseku 1 najviac na 10 %. No celková hodnota prevoditeľných cenných papierov a nástrojov peňažného trhu, ktoré má PKIPCP emitentoch, do ktorých investoval viac než 5 % svojich aktív, nesmie presiahnuť 40 % hodnoty jeho aktív. Toto obmedzenie neplatí pre vklady a transakcie s odvodenými nástrojmi OTC s finančnými inštitúciami, ktoré podliehajú dohľadu nad obozretnosťou podnikania.Napriek jednotlivým hraniciam stanoveným v odseku 1, PKIPCP nesmie spájať:- investície do prevoditeľných cenných papierov alebo nástrojov peňažného trhu emitovanýchvklady u a/alebo- angažovanosťami vznikajúcimi z transakcií s OTC dohodnutými sjednou osobou tak, aby prekročili 20 % svojich aktív.3. Členský štát môže zvýšiť 5 %-tnú hranicu stanovenú v prvej vete odseku 1 najviac na 35 %, ak prevoditeľné cenné papiere alebo nástroje peňažného trhu emituje alebo za ne ručí členský štát, jeho miestne orgány, nečlenský štát alebo verejné medzinárodné inštitúcie, ktorých členom je jeden alebo viaceré členské štáty.4. Členské štáty môžu zvýšiť 5 %-tnú hranicu stanovenú v prvej vete odseku 1 najviac na 25 % v prípade určitých dlhopisov, ak tieto emituje úverová inštitúcia, ktorá má svoje sídlo v členskom štáte a zo zákona podlieha osobitnému verejnému dohľadu určenému na ochranu držiteľov dlhopisov. Najmä sumy získané z vydania týchto dlhopisov sa musia investovať podľa zákona do aktív, ktoré počas celého obdobia platnosti dlhopisov dokážu kryť nároky vyplývajúce z týchto dlhopisov a ktoré, v prípade zlyhania emitenta, by sa prednostne použili na nahradenie istiny a ako platba vzniknutého úroku.Ak PKIPCP investuje viac než 5 % svojich aktív do dlhopisov uvedených v prvom pododseku a emitovaných jedným emitentom, celková hodnota týchto investícií nesmie prekročiť 80 % hodnoty aktív PKIPCP.Členské štáty zašlú Komisii zoznam vyššie uvedených kategórií dlhopisov spolu s kategóriami oprávnených emitentov v súlade so zákonmi a systémami dohľadu spomenutými v prvom pododseku, na vydávanie dlhopisov vyhovujúcich vyššie stanoveným kritériám. K týmto zoznamom musí byť pripojené oznámenie špecifikujúce charakter ponúkaných záruk. Komisia bezodkladne odovzdá túto informáciu ostatným členským štátom spolu so všetkými pripomienkami, ktoré považuje za vhodné, a sprístupní tieto informácie pre verejnosť. O týchto informáciách sa môžu vymieňať názory v rámci kontaktného výboru v súlade s postupom uvedeným v článku 53 ods. 45. Prevoditeľné cenné papiere a nástroje peňažného trhu uvedené v odsekoch 3 a 4 sa neberú do úvahy s cieľom uplatňovania hranice 40 % uvedenej v odseku 2.Hranice stanovené v odsekoch 1, 2, 3 a 4 sa nesmú spájať a teda investície do prevoditeľných cenných papierov alebo nástrojov peňažného trhu vydaných tou istou osobou alebo do vkladov alebo derivátových nástrojov spojených s touto osobou uskutočnené v súlade s odsekmi 1, 2, 3 a 4 nesmú za žiadnych okolností presiahnuť spolu 35 % aktív PKIPCP.Spoločnosti, ktoré sú zahrnuté v tej istej skupine na účely zostavovania konsolidovaných účtovných závierok, ako je definované v súlade so smernicou 83/349/EHS [8] alebo v súlade s uznávanými medzinárodnými účtovnými pravidlami, sa považujú za jednu osobu na účely výpočtu hraníc uvedených v tomto článku.Členské štáty môžu povoliť kumulatívne investovanie do prevoditeľných cenných papierov a nástrojov peňažného trhu v rámci jednej skupiny do výšky 20 %.",11. vkladá sa tento článok:"Článok 22a1. Bez toho, aby boli dotknuté limity stanovené v článku 25, členské štáty môžu zvýšiť hranice stanovené v článku 22 najviac na 20 % pre investície do akcií a/alebo dlhových cenných papierov vydaných tou istou osobou ak, podľa stanov alebo zmluvných podmienok cieľom investičnej politiky PKIPCP je kopírovať zloženie určitého indexu akcií alebo dlhových cenných papierov, ktoré sú uznané príslušnými orgánmi na základe toho, že:- jeho zloženie je dostatočne diverzifikované,- index predstavuje primeraný základ pre trh, na ktorý sa odvoláva,- je uverejňovaný vhodným spôsobom.2. Členské štáty môžu zvýšiť hranicu stanovenú v odseku 1 najviac na 35 %, ak je toto odôvodnené výnimočnými podmienkami na trhoch, najmä na regulovaných trhoch, kde vysoko prevažujú určité prevoditeľné cenné papiere alebo nástroje peňažného trhu. Investovanie do výšky tejto hranice je povolené len pre jedného emitenta."12. v článku 23 ods. 1 sa za slová "cenné papiere" pridávajú slová "a nástroje peňažného trhu",13. Článok 24 sa nahrádza takto:"Článok 241. PKIPCP môže nadobúdať akcie PKIPCP, a/alebo iných podnikov kolektívneho investovania uvedených v článku 19 ods. 1 písm. e) za predpokladu, že najviac 10 % jeho aktív sa investuje do akcií jedného PKIPCP alebo iného podniku kolektívneho investovania. Členské štáty môžu zvýšiť hranicu najviac na 20 %.2. Investície urobené do podielových listov iných podnikov kolektívneho investovania než je PKIPCP nesmú v súčte presiahnuť 30 % aktív PKIPCP.Členské štáty môžu povoliť, že aktíva jednotlivých PKIPCP alebo iných podnikov kolektívneho investovania sa nemusia spájať na účely hraníc stanovených v článku 22, ak PKIPCP získal akcie PKIPCP a/alebo iných podnikov kolektívneho investovania.3. Ak PKIPCP investuje do podielových listov ostatných PKIPCP a/alebo ostatných podnikov kolektívneho investovania, ktoré spravuje priamo alebo delegovaním tá istá správcovská spoločnosť alebo iná spoločnosť, s ktorou je správcovská spoločnosť prepojená spoločným riadením alebo kontrolou alebo podstatným priamym alebo nepriamym vlastníctvom, táto správcovská spoločnosť alebo iná spoločnosť nesmie za upisovanie ani za vyplatenie účtovať poplatky na úkor investícií PKIPCP do podielových listov týchto druhých PKIPCP a/alebo podnikov kolektívneho investovania.PKIPCP, ktorý investuje podstatnú časť svojich aktív do iného PKIPCP a/alebo do podnikov kolektívneho investovania, musí uviesť vo svojom prospekte maximálnu úroveň poplatkov za správu, ktoré sa môžu účtovať PKIPCP samotnému aj ostatným PKIPCP a/alebo podnikov kolektívneho investovania, v ktorých zamýšľa investovať. Vo svojej výročnej správe uvedie maximálny podiel poplatkov za správu účtovaných PKIPCP samotnému aj PKIPCP a/alebo ostatným podnikov kolektívneho investovania, do ktorých investuje.",14. vkladá sa tento článok:"Článok 24a1. V prospekte sa uvedie, v ktorých kategóriách aktív má PKIPCP povolené investovať. Uvedie sa, či transakcie do odvodených finančných nástrojov sú povolené; v takom prípade musí obsahovať výrazné prehlásenie uvádzajúce, či sa tieto operácie môžu vykonávať s cieľom zabezpečenia alebo s cieľom napĺňania investičných cieľov, a možný dôsledok využívania odvodených finančných nástrojov na rizikový profil.2. Ak PKIPCP hlavne investuje, do akejkoľvek inej kategórie aktív definovaných v článku 19, než sú prevoditeľné cenné papiere a nástroje peňažného trhu alebo opakuje index akcií alebo dlhových cenných papierov v súlade s článkom 22a, jeho prospekt a, ak je to potrebné, každý ďalší propagačný materiál musí uvádzať výrazné prehlásenie pútajúce pozornosť na investičnú politiku.3. Ak je hodnota čistých aktív PKIPCP pravdepodobne vysoko nestála vďaka zloženiu svojho portfólia alebo možným používaným technikám riadenia portfólia, jeho prospekt a, ak je to potrebné, každý ďalší propagačný materiál musí obsahovať výrazné vyhlásenie pútajúce pozornosť na túto charakteristiku.4. Na požiadanie investora, správcovská spoločnosť musí poskytnúť aj doplňujúce informácie súvisiace s kvantitatívnymi hranicami, ktoré sa uplatňujú pri riadení rizík PKIPCP, so zvolenými metódami pre tento cieľ a s posledným vývojom rizík a výnosov hlavných kategórií nástrojov.",15. v článku 25 ods. 2:1. tretia zarážka sa nahrádza takto:- "— 25 % podielových listov každého jednotlivého PKIPCP a/alebo iného podniku kolektívneho investovania v zmysle prvej a druhej zarážky článku 1 ods. 2,";2. pridáva sa táto zarážka:- "— 10 % nástrojov peňažného trhu ktoréhokoľvek jednotlivého emitenta,",16. v článku 25 ods. 2 sa druhá veta nahrádza takto:"Hraniciam stanoveným v druhej, tretej a štvrtej zarážke sa nemusí venovať pozornosť v čase nadobudnutia, ak sa v tom čase nedá vypočítať hrubý objem dlhových cenných papierov alebo nástrojov peňažného trhu alebo čistý objem cenných papierov v emisii.",17. v článku 25 ods. 3 písm.a), b) a c) sa za slová "prevoditeľné cenné papiere" pridávajú slová "a nástroje peňažného trhu",18. Článok 25 ods. 3 písm.e) sa nahrádza takto:"e) akcie, ktoré má investičná spoločnosť alebo investičné spoločnosti na základnom imaní dcérskych spoločností podnikajúcich len v oblasti spravovania, poradenstva alebo marketingu v krajine, kde sa nachádza dcérska spoločnosť, s ohľadom na spätné odkúpenie akcií na požiadanie držiteľa akcií výhradne v jeho alebo ich mene.",19. Článok 26 ods. 1 sa nahrádza takto:"1. PKIPCP nemusia dodržiavať hranice stanovené v tomto oddiele, ak uplatňujú upisovacie práva spojené s prevoditeľnými cennými papiermi alebo nástrojmi peňažného trhu, ktoré tvoria časť ich aktív.Pri zabezpečovaní dodržiavania zásady rozloženia rizika členské štáty môžu umožniť nedávno povoleným PKIPCP odchýliť sa z článkov 22, 22a, 23 a 24 po šesť mesiacov po dátume ich povolenia.",20. Článok 41 ods. 2 sa nahrádza takto:"2. Odsek 1 nebráni takýmto podnikov získavať prevoditeľné cenné papiere, nástroje peňažného trhu alebo ostatné finančné nástroje uvádzané v článku 19 ods. 1 písm.e), g) a h), ktoré nie sú úplne splatené.",21. Článok 42 sa nahrádza takto:"Článok 42Ani:- investičná spoločnosť, ani- správcovská spoločnosť alebo depozitár konajúci v mene podielového fondunesmú vykonávať nekrytý predaj prevoditeľných cenných papierov, nástrojov peňažného trhu ani ostatných finančných nástrojov uvádzaných v článku 19 ods. 1 písm. e), g) a h).",22. za článok 53 sa vkladá článok:"Článok 53a1. Okrem svojich funkcií stanovených v článku 53 ods. 1, kontaktný výbor môže zasadať aj ako regulačný výbor v zmysle článku 5 rozhodnutia 1999/468/ES [9] na pomoc Komisii s ohľadom na technické modifikácie, ktoré sa v tejto smernici majú urobiť v týchto oblastiach:- objasnenie definícií, aby sa zabezpečilo jednotné uplatňovanie tejto smernice v celom spoločenstve,- zosúladenie terminológie a rámcové usporiadanie definícií v súlade s ďalšími aktmi o PKIPCP a príbuznými záležitosťami.2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatní sa článok 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.Obdobie ustanovené v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES sa stanoví na tri mesiace.3. Komisia prijme rokovací poriadok."Článok 21. Najneskôr 13. februára 2005 Komisia odovzdá Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní zmenenej a doplnenej smernice 85/611/EHS a návrhy na zmeny a doplnenia kde je to potrebné. Táto správa hlavne:a) zanalyzuje, ako prehĺbiť a rozšíriť jednotný trh pre PKIPCP, najmä s ohľadom na cezhraničný marketing PKIPCP (vrátane fondov tretích osôb), používanie pasu pre správcovské spoločnosti, používanie zjednodušeného prospektu ako informačného a marketingového nástroja, prehodnotenie rozsahu vedľajších činností a možností na zlepšenú súčinnosť orgánov dohľadu s ohľadom na spoločný výklad a uplatňovanie smernice;b) zhodnotí rozsah smernice, pokiaľ ide o to, ako sa uplatňuje na rôzne typy produktov (napr. inštitucionálne fondy, nehnuteľnostné fondy, master-feeder fondy a zaisťovacie fondy); štúdia by sa mala zamerať najmä na veľkosť trhu pre takéto fondy, regulovanie, kde je to potrebné, týchto fondov v členských štátoch a hodnotenie potreby ďalšej harmonizácie týchto fondov;c) zhodnotí organizáciu fondov vrátane pravidiel a praxe delegovania a vzťahu medzi správcom fondu a depozitárom,d) zhodnotí pravidlá pre investovanie pre PKIPCP, napríklad používanie odvodených nástrojov a iných nástrojov a techník súvisiacich s cennými papiermi, reguláciu indexových fondov, reguláciu nástrojov peňažného trhu, vkladov, reguláciu investícií "fondu fondov" ako aj rôzne investičné hranice;e) zanalyzuje situáciu hospodárskej súťaže medzi fondmi spravovanými správcovskými spoločnosťami a "samospravovanými" investičnými spoločnosťami.Pri príprave tejto správy sa Komisia poradí v čo najväčšom rozsahu s rôznymi dotknutými odvetviami a so spotrebiteľskými skupinami a orgánmi dohľadu.2. Členské štáty môžu poskytnúť PKIPCP, ktoré existujú v deň nadobudnutia účinnosti tejto smernice, obdobie najviac 60 mesiacov od tohto dátumu, aby sa zosúladili s novými vnútroštátnymi právnymi predpismi.Článok 3Členské štáty prijmú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 13. augusta 2003. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Tieto opatrenia budú uplatňovať najneskôr od 13. februára 2004.Ak členské štáty prijmú tieto opatrenia, uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.Článok 4Táto smernica nadobúda účinnosť v deň uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 5Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 21. januára 2002Za Európsky parlamentpredsedaP. CoxZa RadupredsedaM. Arias Cañete[1] Ú. v. ES C 280, 9.9.1998, s. 6 a Ú. v. ES C 311 E, 31.10.2000, s. 302.[2] Ú. v. ES C 116, 28.4.1999, s. 44.[3] Stanovisko Európskeho parlamentu zo 17. februára 2000 (Ú. v. ES C 339, 29.11.2000, s. 220), spoločná pozícia Rady z 5. júna 2001 (Ú. v. ES C 297, 23.10.2001, s. 35) a rozhodnutie Európskeho parlamentu z 23. októbra 2001. Rozhodnutie Rady zo 4. decembra 2001.[4] Ú. v. ES L 375, 31.12.1985, s. 3. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2000/64/ES (Ú. v. ES L 290, 17.11.2000, s. 27).[5] Ú. v. ES L 141, 11.6.1993, s. 27. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2000/64/ES.[6] Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.[7] Štvrtá smernica Rady 78/660/EHS z 25. júla 1978 o ročnej účtovnej závierke niektorých typov obchodných spoločností, vychádzajúca z článku 54 ods. 3 písm. g) zmluvy (Ú. v. ES L 222, 14.8.1978, s. 11). Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 1999/60/ES (Ú. v. ES L 162, 26.6.1999, s. 65).[8] Siedma smernica Rady 83/349/EHS z 13. júna 1983 o konsolidovaných účtovných závierkach, vychádzajúca z článku 54 ods. 3) písm. g) zmluvy (Ú. v. ES L 193, 18.7.1983, s. 1). Smernica naposledy zmenená a doplnená aktom o pristúpení z roku 1994.[9] Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.--------------------------------------------------


title: Smernica Rady zo 7. júna 1990 o slobode prístupu k informáciám o životnom prostredí

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31990L0313

Úradný vestník L 158 , 23/06/1990 S. 0056 - 0058 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 15 Zväzok 9 S. 0233  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 15 Zväzok 9 S. 0233

		Smernica Radyzo 7. júna 1990o slobode prístupu k informáciám o životnom prostredí(90/313/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, najmä na jej článok 130s,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [2],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [3],so zreteľom na zásady a ciele definované v akčných programoch Európskych spoločenstiev pre životné prostredie z rokov 1973 [4], 1977 [5] a 1983 [6] a konkrétnejšie v akčnom programe z roku 1987 [7], ktorý vyzýva najmä na hľadanie "spôsobov zlepšovania prístupu verejnosti k informáciám, ktoré majú orgány životného prostredia",keďže Rada Európskych spoločenstiev a zástupcovia vlád členských štátov na stretnutí s Radou vo svojej rezolúcii z 19. októbra 1987 deklarovali pokračovanie a vykonávanie politiky a akčného programu Európskeho spoločenstva pre životné prostredie (1987 až 1992) [8], že je dôležité, v súlade s príslušnými povinnosťami spoločenstva a členských štátov, sústrediť činnosti spoločenstva na určité prioritné oblasti, vrátane lepšieho prístupu k informáciám o životnom prostredí;keďže Európsky parlament zdôraznil vo svojom stanovisku k štvrtému akčnému programu Európskych spoločenstiev pre životné prostredie [9], že "prístup k informáciám pre všetkých musí umožniť špecifický program spoločenstva";keďže prístup k informáciám o životnom prostredí, ktoré majú verejné orgány, zlepší ochranu životného prostredia;keďže rozdiely v platných právnych predpisoch členských štátov týkajúcich sa prístupu k informáciám o životnom prostredí, ktoré majú verejné orgány, môžu spôsobovať nerovnosť v spoločenstve pri prístupe k informáciám a/alebo v podmienkach hospodárskej súťaže;keďže je potrebné zaručiť každej fyzickej alebo právnickej osobe v celom spoločenstve slobodný prístup k informáciám o životnom prostredí v písomnej, obrazovej, zvukovej forme, alebo vo forme databázy, ktorú majú verejné orgány a ktorá sa týka stavu životného prostredia, činností alebo opatrení, ktoré ho nepriaznivo ovplyvňujú alebo ho môžu nepriaznivo ovplyvniť alebo k informáciám, ktoré sú určené na jeho ochranu;keďže v určitých špecifických a jasne definovaných prípadoch môže byť odôvodnené zamietnuť žiadosť o informácie týkajúce sa životného prostredia;keďže zamietnutie verejného orgánu postúpiť požadovanú informáciu musí byť opodstatnené;keďže musí byť umožnené, aby sa žiadateľ odvolal voči rozhodnutiu verejného orgánu;keďže by sa mal tiež zabezpečiť prístup k informáciám týkajúcim sa životného prostredia, ktoré majú subjekty, ktoré vykonávajú verejné úlohy v oblasti životného prostredia a ktoré sú pod kontrolou verejných orgánov;keďže ako súčasť celkovej stratégie na rozširovanie informácií o životnom prostredí by sa mali verejnosti poskytovať všeobecné informácie o stave životného prostredia;keďže uplatňovanie tejto smernice by malo podliehať preskúmaniu vzhľadom na získané skúsenosti,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Cieľom tejto smernice je zabezpečiť slobodu prístupu k informáciám o životnom prostredí, ktoré majú verejné orgány a ich rozširovanie a stanoviť základné požiadavky a podmienky, za ktorých by sa mali sprístupňovať.Článok 2Na účely tejto smernice:a) "informácie týkajúce sa životného prostredia" znamenajú akékoľvek dostupné informácie v písomnej, vizuálnej, zvukovej forme alebo vo forme databázy o stave vôd, ovzdušia, pôdy, živočíchov, rastlín, krajinného a prírodného prostredia a o činnostiach (vrátane tých, ktoré spôsobujú záťaže ako napr. hluk) a opatreniach, ktoré na tieto zložky nepriaznivo vplývajú alebo môžu vplývať a o opatreniach, ktoré sú určené na ich ochranu, vrátane správnych opatrení a programov environmentálneho riadenia;b) "verejné orgány" znamenajú akúkoľvek verejnú správu na štátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni so zodpovednosťou, ktorá vlastní informácie týkajúce sa životného prostredia, s výnimkou orgánov konajúcich v súdnej alebo legislatívnej kompetencii.Článok 31. S výnimkou ustanovenou týmto článkom musia členské štáty zabezpečiť, aby sa od verejných orgánov požadovalo sprístupňovanie informácií týkajúcich sa životného prostredia akejkoľvek fyzickej alebo právnickej osobe na požiadanie a bez preukazovania dôvodu.Členské štáty určia praktické opatrenia, podľa ktorých sa takéto informácie účinne sprístupnia.2. Členské štáty môžu ustanoviť, že žiadosť o takéto informácie bude zamietnutá, ak má dosah na:- dôvernosť pri konaní verejných orgánov, v medzinárodných vzťahoch a pri otázkach národnej obrany,- verejnú bezpečnosť,- záležitosti, ktoré sú alebo boli pred súdnym konaním alebo vo vyšetrovaní (vrátane disciplinárneho vyšetrovania), alebo ktoré sú v konaní predbežného šetrenia,- obchodné a priemyselné tajomstvo, vrátane duševného vlastníctva,- dôvernosť osobných údajov a spisov,- materiál dodaný treťou stranou, bez toho, aby bola táto strana právne viazaná to urobiť,- materiál, ktorého zverejnenie by viedlo k zvýšenej pravdepodobnosti, že životné prostredie, ktorého sa týka, bude v dôsledku zverejnenia poškodené.Ak môžu byť informácie o záležitostiach, ktoré sa týkajú horeuvedných záujmov, oddelené, informácie, ktoré majú verejné orgány sa poskytnú čiastočne.3. Žiadosť o informácie môže byť zamietnutá, ak by zahŕňala poskytovanie neukončených dokumentov, alebo údajov alebo vnútorných správ, alebo ak je zjavne nerozumná, alebo príliš všeobecne formulovaná.4. Verejný orgán musí odpovedať osobe požadujúcej informáciu čo najskôr a najneskôr do dvoch mesiacov. Musia sa uviesť aj dôvody pre zamietnutie poskytnúť informácie.Článok 4Osoba, ktorá sa domnieva, že jej žiadosť o informácie bola neodôvodnene zamietnutá alebo ignorovaná, alebo bola neprimerane zodpovedaná verejným orgánom, môže žiadať o súdne alebo správne preskúmanie rozhodnutia v súlade s príslušným vnútroštátnym právnym poriadkom.Článok 5Členské štáty môžu ukladať poplatky za poskytovanie informácií, ale tento poplatok nemôže prekročiť rozumné náklady.Článok 6Členské štáty prijmú potrebné opatrenia aby zabezpečili, že informácie týkajúce sa životného prostredia, ktoré majú subjekty, ktoré vykonávajú verejné úlohy v oblasti životného prostredia a pod kontrolou verejných orgánov, sa sprístupnia za rovnakých požiadaviek a podmienok, ako sú uvedené v článkoch 3, 4 a 5 buď prostredníctvom príslušných verejných orgánov alebo priamo prostredníctvom samotného subjektu.Článok 7Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, aby zabezpečili pre verejnosť všeobecné informácie o stave životného prostredia prostriedkami, akými je pravidelné vydávanie správ.Článok 8Štyri roky po dátume uvedenom v článku 9 ods. 1 podajú členské štáty Komisii správu o skúsenostiach, na základe ktorých Komisia vypracuje správu pre Európsky parlament a Radu spolu s návrhom na revíziu, ktorú môže považovať za vhodnú.Článok 91. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 31. decembra 1992. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.2. Členské štáty oznámia Komisii hlavné ustanovenia vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.Článok 10Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Luxemburgu 7. júna 1990.za RaduPredsedaP. Flynn[1] Ú. v. ES C 335, 30.12.1988, s. 5[2] Ú. v. ES C 120, 16.5.1989, s. 231[3] Ú. v. ES C 139, 5.6.1989, s. 47[4] Ú. v. ES C 112, 20.12.1973, s. 1[5] Ú. v. ES C 139, 13.6.1977, s. 1[6] Ú. v. ES C 46, 17.2.1983, s. 1[7] Ú. v. ES C 70, 18.3.1987, s. 3[8] Ú. v. ES C 289, 29.10.1987, s. 3[9] Ú. v. ES C 156, 15.6.1987, s. 138--------------------------------------------------


title: Smernica Rady z 28. marca 1983 o oslobodení od daní, ktoré platia v rámci spoločenstva pre dočasný dovoz určitých dopravných prostriedkov

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31983L0182

Úradný vestník L 105 , 23/04/1983 S. 0059 - 0063 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 9 Zväzok 1 S. 0112  Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 09 Zväzok 1 S. 0156  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 9 Zväzok 1 S. 0112  Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 09 Zväzok 1 S. 0156

		Smernica Radyz 28. marca 1983o oslobodení od daní, ktoré platia v rámci spoločenstva pre dočasný dovoz určitých dopravných prostriedkov(83/182/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, najmä na jej článok 99,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [2],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [3],keďže voľnému pohybu osôb s bydliskom v spoločenstve, prekážajú daňové režimy uplatňované na dočasný dovoz určitých dopravných prostriedkov na súkromné alebo obchodné účely vo vnútri spoločenstva;keďže je osobitne potrebné tieto prekážky vyplývajúce z týchto daňových opatrení odstrániť, ak sa má zriadiť hospodársky trh s podobnými vlastnosťami domáceho trhu;keďže v určitých prípadoch sa bude musieť dať presne zistiť, či určitá osoba má bydlisko v danom členskom štáte;keďže v prvej etape sa zdá byť žiaduce obmedzenie pôsobnosti tejto smernice pri určitých dopravných prostriedkoch na tie, ktoré boli nadobudnuté alebo dovezené v súlade so všeobecnými podmienkami daňového systému na domácom trhu členského štátu,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Oblasť pôsobenia1. Členské štáty oslobodia, za podmienok uvedených nižšie, stanovené cestné motorové vozidlá (vrátane ich prívesov), obytné prívesy, rekreačné lode, rekreačné lietadlá, bicykle, trojkolky a jazdecké kone dočasne dovezené z iného členského štátu od- dane z obratu, spotrebných daní a od akýchkoľvek iných nepriamych daní,- od daní uvedených v prílohe tejto smernice.2. Oslobodenie od daní podľa odseku 1 sa vzťahuje na bežné náhradné diely, príslušenstvo a vybavenie dovážané s týmito dopravnými prostriedkami.3. Oslobodenie od daní podľa odseku 1 sa nevzťahuje na úžitkové vozidlá.4. a) Do oblasti pôsobnosti tejto smernice nepatrí dočasný dovoz osobných vozidiel, obytných prívesov, rekreačných lodí, rekreačných lietadiel, bicyklov a trojkoliek na súkromné účely, ak neboli získané alebo dovezené v súlade so všeobecnými podmienkami daňového systému na domácom trhu členského štátu, alebo ak sa na ne pri ich vývoze vzťahuje akékoľvek iné oslobodenie od dane z obratu, spotrebných daní, alebo iných nepriamych daní alebo vrátenie týchto daní.Cieľom tejto smernice je, aby dopravné prostriedky získané za podmienok uvedených v čl. 15 bode 10 smernice 77/388/EHS [4] spĺňali všeobecné podmienky daňového systému domáceho trhu členského štátu; členské štáty však môžu považovať dopravné prostriedky, ktoré boli získané za podmienok uvedených v tretej zarážke uvedeného bodu 10, za nespĺňajúce.b) Rada prijme jednohlasne do 31. decembra 1985 na návrh Komisie pravidlá spoločenstva o poskytovaní oslobodenia od daní pre dopravné prostriedky uvedené v písm. a) prvom pododseku, pričom vezme do úvahy, aby sa zamedzilo dvojitému zdaneniu, ako aj zaisteniu bežného a plného zdanenia dopravných prostriedkov určených na súkromné účely.Článok 2DefiníciaNa účely tejto smernica sa:a) "úžitkovým vozidlom" rozumie akékoľvek cestné vozidlo, ktoré je vzhľadom k svojmu typu konštrukcie a vybaveniu vhodné a určené k preprave za poplatok alebo bezplatne- viac ako deviatich osôb vrátane vodiča,- tovaru,ako aj akékoľvek cestné vozidlo na iné osobitné účely, ako pre dopravu vo vlastnom zmysle,b) "osobným vozidlom" rozumie akékoľvek iné cestné vozidlo, vrátane prípadného prívesu, ako vozidlá uvedené v písmene a),c) "obchodným účelom" dopravného prostriedku rozumie jeho použitie pri bezprostrednom výkone zárobkovej činnosti alebo činnosti vykonávanej s cieľom zisku,d) "súkromným účelom" rozumie akékoľvek iné než obchodné použitie.Článok 3Dočasný dovoz určitých dopravných prostriedkov na súkromné účelyAk je osobné vozidlo, príves, rekreačná loď, rekreačné lietadlo, bicykel alebo trojkolka dovážané dočasne, je dovezený predmet oslobodený od daní uvedených v článku 1 na prerušovanú alebo nepretržitú dobu, ktorá v akýchkoľvek 12 po sebe nasledujúcich mesiacoch neprekročí šesť mesiacov pri týchto podmienkach:a) osoba dovážajúca tento tovar musíaa) mať bydlisko v inom členskom štáte ako v členskom štáte dočasného dovozu,bb) využívať daný dopravný prostriedok na súkromné účely,b) týkajúci sa dopravný prostriedok nie je v členskom štáte dočasného dovozu nikomu nepostúpený alebo prenajatý, ani nie je požičaný osobe s bydliskom v danom štáte. Osobné vozidlá patriace požičovni vozidiel, ktorá má síldo v spoločenstve, však môžu prenajať osobe, ktorá nemá v danej krajine bydlisko, k spätnému vývozu v dôsledku nájomnej zmluvy, ktorej platnosť v tejto krajine skončila. Zamestnanec požičovne vozidiel ich taktiež môže prepraviť do členského štátu, kde boli pôvodne prenajaté, aj keď má bydlisko v členskom štáte dočasného dovozu.Článok 4Dočasný dovoz osobných vozidiel na obchodné účely1. Osobné vozidlo dovezené dočasne na obchodné účely je oslobodené od daní uvedených v článku 1 pri týchto podmienkach:a) osoba dovážajúca osobné vozidloaa) má bydlisko v inom členskom štáte než v členskom štáte dočasného dovozu,bb) nepoužíva vozidlo v členskom štáte dočasného dovozu na prepravu osôb za poplatok ani inú hmotnú odmenu, ani na priemyselnú alebo obchodnú prepravu tovaru za poplatok alebo bezplatne,b) osobné vozidlo nemôže byť v členskom štáte dočasného dovozu na nikoho prepísané, prenajaté alebo požičané,c) osobné vozidlo bolo získané alebo dovezené v súlade so všeobecnými podmienkami daňového systému domáceho trhu členského štátu, v ktorom má užívateľ bydlisko, a nevzťahuje sa na nich pri ich vývoze žiadne oslobodenie od daní z obratu, potrebných daní alebo iných nepriamych daní, ani vrátenia týchto daní.Táto podmienka bola splnená ak osobné vozidlo má bežnú poznávaciu značku členského štátu, v ktorom je registrované, vynímajúc všetky typy dočasných poznávacích značiek.Pri osobných vozidlách registrovaných v členskom štáte, v ktorom vydávanie bežných poznávacích značiek nie je však podmienené splnením všeobecných podmienok daňového systému domáceho trhu, je užívateľ povinný vhodným spôsobom predložiť doklad o zaplatení nepriamych daní.2. Oslobodenie od daní uvedené v odseku 1 sa uplatňuje po prerušovanú alebo nepretržitú dobu- siedmich mesiacov z akýchkoľvek 12 po sebe nasledujúcich mesiacov pri osobných vozidlách dovezených obchodným sprostredkovateľom podľa článku 3 smernice 64/224/EHS [5],- šiestich mesiacov z akýchkoľvek 12 po sebe nasledujúcich mesiacov v ostatných prípadoch.Článok 5Osobitné prípady dočasného dovozu osobných vozidiel1. Dočasne dovezené osobné vozidlá sú oslobodené od daní uvedených v článku 1 v týchto prípadoch:a) ak je osobné vozidlo registrované v krajine bydliska užívateľa pravidelne používané na cesty z jeho bydliska na pracovisko do podniku na území iného členského štátu a späť. Toto oslobodenie od daní nepodlieha časovému obmedzeniu,b) ak študent používa osobné vozidlo registrované v členskom štáte svojho bydliska na území iného členského štátu, v ktorom študent študuje.2. Priznanie oslobodenia od daní uvedené v odseku 1 je viazané jedinou podmienkou, a to, že budú splnené ustanovenia čl. 4 ods. 1 písm. a), b) a c).Článok 6Oslobodenie od daní na dočasný dovoz jazdeckých koní určených na vychádzkové jazdenieJazdecké kone dočasne dovezené do členského štátu sú oslobodené od daní uvedených v článku 1 po dobu troch mesiacov pri týchto podmienkach:a) uvedené kone vstupujú na územie členského štátu dočasného dovozu určených na vychádzkové jazdenie so svojím jazdcom alebo počas takého vychádzkového jazdenia. Členské štáty môžu z tohto oslobodenia od daní vylúčiť dovoz koní v dopravných prostriedkoch, ktorý uskutočňujú osoby, ktoré majú bydlisko v týchto štátoch,b) oslobodenie od daní je požadované najneskôr v dobe vstupu na územie členského štátu dočasného dovozu. Ak ide o oslobodenie od daní žiadané pred dočasným dovozom, môže byť jazdec oslobodený od požiadavky, aby na území členského štátu dočasného dovozu vstúpil cez stanovisko hraničnej kontroly,c) uvedené kone nie sú v členskom štáte dočasného dovozu prenajatí, požičaní tretej osobe, ani na ňu prepísaní, ani používaní k iným účelom ako k vychádzkovému jazdeniu.Článok 7Všeobecné pravidlá na určovanie bydliska1. Na účely tejto smernice sa "bydliskom" rozumie miesto, kde určitá osoba žije, aspoň 185 dní v každom kalendárnom roku, pre svoje osobné a pracovné väzby, poprípade u osoby, ktorá nemá žiadne pracovné väzby, pre osobné väzby, z ktorých vyplýva úzke spojenie medzi týkajúcou sa osobou a miestom, kde žije.Za bydlisko osoby, ktorú pracovné väzby pútajú k inímu miestu ako osobné väzby, a ktorá preto žije striedavo na rôznych miestach nachádzajúcich sa v dvoch alebo viacerých členských štátoch, sa však považuje miesto, ku ktorému má osobné väzby, ak sa tam táto osoba pravidelne vracia. Posledná podmienka nemusí byť splnená, ak týkajúca sa osoba v určitom členskom štáte žije preto, aby vykonala úlohu, ktorá trvá určitú dobu. Dochádzanie na vysokú školu alebo do školy nemá za následok zmenu bydliska.2. Jednotlivci preukážu miesto svojho bydliska akýmikoľvek vhodnými prostriedkami, napríklad preukazom totožnosti alebo iným platným dokladom.3. Ak majú príslušné orgány členského štátu dovozu pochybnosti o platnosti prehlásení o bydlisku vykonanému podľa odeku 2 alebo na účely určitých osobitných kontrol, môžu žiadať ďalšie údaje alebo dôkazy.Článok 8Doplnkové pravidlá na určenie bydliska v prípade obchodného účelu osobného vozidlaAk i napriek tomu, že príslušným orgánom členského štátu dovozu boli dodané ďalšie údaje podľa čl. 7 ods. 3, vo výnimočných prípadoch pretrvávajú vážne pochybnosti, môže byť dočasný dovoz osobného vozidla na obchodné účely podmienený poskytnutím záruky.Ak však užívateľ vozidla predloží dôkaz, že má bydlisko v inom členskom štáte, uvoľnia úrady členského štátu dočasného dovozu poskytnutú záruku do dvoch mesiacov odo dňa, keď bol dôkaz predložený.Článok 9Osobitná úprava1. Členské štáty si môžu zachovať alebo môžu zaviesť voľnejšie opatrenia ako tie, ktoré sú uvedené v tejto smernici. Najmä môžu na žiadosť dovozcu povoliť dočasný dovoz na obdobie dlhšie ako sú obdobia uvedené v článku 3 a čl. 4 ods. 2 V druhom z týchto prípadov môžu členské štáty vyberať dane uvedené v prílohe za obdobia prekračujúce tie, ktoré stanovuje táto smernica. Členské štáty môžu tiež povoliť, aby osobné vozidlá podľa čl. 3 písm. b) druhej vety boli naďalej prenajímané osobe, ktorá má bydlisko v členskom štáte dovozu, s cieľom spätného vývozu.2. Členské štáty nesmú za žiadnych okolností pri vykonávaní tejto smernice uplatňovať v spoločenstve oslobodenie od daní, ktoré sú menej výhodné ako tie, ktoré by boli poskytnuté v prípade dopravných prostriedkov vyrobených v tretej krajine.3. Dánske kráľovstvo je oprávnené zachovať si pravidlá o bydlisku, podľa nich sa akákoľvek osoba vrátane študenta, ak ide o prípad podľa čl. 5 ods. 1 písm. b), považuje za osobu, ktorá má bydlisko v Dánsku, ak tam žije po dobu jedného roku alebo 365 dní v období 24 mesiacov.Aby sa zamedzilo dvojitému zdaneniu, je nevyhnutné- ak vyplynie z použitia týchto pravidiel, že jedna osoba má dve bydliská, je bydlisko uvedenej osoby tam, kde žije jeho manžel alebo manželka a deti,- v podobných prípadoch sa Dánske kráľovstvo dohodne s príslušným členským štátom, aby sa rozhodlo, ktoré z dvoch bydlísk má byť používané na účely zdanenia.V lehote troch rokov Rada znovu preskúma na základe správy Komisie odchýlku obsiahnutú v tomto odseku a prípadne prijme na návrh Komisie predložený podľa článku 99 Zmluvy o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva opatrenia, aby zaistila zrušenie tejto odchýlky.4. Členské štáty oznámia Komisii opatrenia podľa odseku 1 a súčasne plnenie záväzkov podľa článku 10. Komisia tieto opatrenia následne oznámi členským štátom.Článok 10Záverečné ustanovenia1. Členské státy uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 1. januára 1984. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.2. Ak sa pri praktickom použití tejto smernice vyskytnú problémy, príslušné orgány týkajúcich sa členských štátov učinia na základe vzájomnej dohody potrebné rozhodnutia, pričom budá dbať najmä na dohovory a smernice spoločenstva o vzájomnej pomoci.3. Členské štáty dbajú na to, aby Komisii oznámili znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.4. Komisia každé dva roky po porade s členskými štátmi predloží Rade a Európskemu parlamentu správu o uplatňovaní tejto smernice v členských štátoch, najmä pokiaľ ide o pojem "bydlisko" a navrhne, a navrhne opatrenia spoločenstva potrebné na zavedenie jednotného systému vo všetkých členských štátoch.Článok 11Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 28. mája 1983Za RadupredsedaJ. Ertl[1] Ú. v. ES C 267, 21.11.1975, s. 8.[2] Ú. v. ES č. C 53, 8.3.1976, s. 37.[3] Ú. v. ES C 131, 12.6.1976, s. 50.[4] Ú. v. ES L 145, 13.6.1977, s. 1.[5] Ú. v. ES č. 56, 4.4.1964, s. 869/64.--------------------------------------------------PRÍLOHAZoznam daní uvedených v čl. 1 ods. 1 druhá zarážkaBELGICKO- Taxe de circulation sur les véhicules automobiles(Arrêté royal du 23 novembre 1965 portant codification des dispositions légales relatives aux taxes assimilées aux impôts sur les revenus — Moniteur belge du 18 janvier 1966)- Verkeersbelasting op de autovoertuigen(Koninklijk Besluit van 23 november 1965 houdende codificatie van de wettelijke bepalingen betreffende de met de inkomstenbelastingen gelijkgestelde belastingen — Belgisch Staatsblad van 18 januari 1966)DÁNSKO- Vægtafgift af motorkøretøjer (Bekendtgørelse Nr. 658 af 28. december 1977)NEMECKO- Kraftfahrzeugsteuer (Kraftfahrzeugsteuergesetz — 1979)- Kraftfahrzeugsteuer — Durchführungsverordnung — 1979GRÉCKO- Τέλη κυκλοφορίας (N. 2367/53 ως ισχύει σήμερα)FRANCÚZSKO- Taxe différentielle sur les véhicules à moteur(Loi no 77-1467 du 30 décembre 1977)- Taxe sur les véhicules d'une puissance fiscale supérieure à 16 CV immatriculés dans la catégorie des voitures particulières(Loi de finances 1979 -- Article 1007 du code général des impôts)ÍRSKO- Motor Vehicle Excise Duties(Finance (Excise Duties) (Vehicles) Act 1952 as amended, and Section 94, Finance Act 1973 as amended)TALIANSKO- Tassa sulla circolazione degli autoveicoli(T. U. delle leggi sulla tasse automobilistiche approvato con D. P. R. n. 39 del 5 febbraio 1953 e successive modificazioni)LUXEMBURSKO- Taxe sur les véhicules automoteursLoi allemande du 23 mars 1935 (Kraftfahrzeugsteuergesetz) maintenue en vigueur par l'arrêté grand-ducal du 26 octobre 1944, modifiée par la loi du 4 août 1975 et les règlements grand ducaux du 15 septembre 1975 et du 31 octobre 1975HOLANDSKO- Motorrijtuigenbelasting (wet op de motorrijtuigenbelasting 21 juli 1966, Stb 332 -- wet van 18 december 1969/Stb 548)SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO- Vehicles excise duty (Vehicles (Excise) Act 1971).--------------------------------------------------


title: Smernica Rady z 20. februára 1978 o odpadoch z priemyselnej výroby a spracovania oxidu titaničitého

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31978L0176

Úradný vestník L 054 , 25/02/1978 S. 0019 - 0024 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 15 Zväzok 2 S. 0079  Grécke špeciálne vydanie: Kapitola 15 Zväzok 1 S. 0154  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 15 Zväzok 2 S. 0079  Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 15 Zväzok 1 S. 0092  Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 15 Zväzok 1 S. 0092

		Smernica Radyz 20. februára 1978o odpadoch z priemyselnej výroby a spracovania oxidu titaničitého(78/176/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, najmä na jej články 100 a 235,so zreteľom na návrh Komisie,so zreteľom na stanovisko Zhromaždenia [1],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [2],keďže odpad z priemyselnej výroby a spracovania oxidu titaničitého je škodlivý pre ľudské zdravie a životné prostredie; keďže je preto nevyhnutné predchádzať vzniku a postupne znižovať znečisťovanie spôsobované takýmto odpadom s cieľom jeho úplného odstránenia;keďže sa akčné programy Európskych spoločenstiev pre životné prostredie na roky 1973 [3] a 1975 [4] zamerané na životné prostredie zmieňujú o potrebe začať činnosť spoločenstva proti odpadu z priemyselnej výroby a spracovania oxidu titaničitého;keďže akékoľvek rozdiely medzi ustanoveniami o odpadoch z priemyselnej výroby a spracovania oxidu titaničitého, ktoré už platia alebo sú pripravované v jednotlivých členských štátoch, môžu vytvoriť nerovnaké podmienky pre hospodársku súťaž a tým priamo ovplyvniť fungovanie spoločného trhu; keďže je preto nevyhnutné aproximovať právne predpisy v tejto oblasti, ako je ustanovené v článku 100 zmluvy;keďže je nevyhnutné pre takúto aproximáciu právnych predpisov, aby bola doprevádzaná takou činnosťou spoločenstva, aby mohol byť jeden z cieľov spoločenstva v oblasti ochrany životného prostredia a zlepšenia kvality života dosiahnutý pomocou extenzívnejších predpisov; keďže by mali byť preto v tomto zmysle ustanovené zvláštne ustanovenia; keďže by mal byť uplatnený článok 235 zmluvy, pretože právomoci, ktoré sú na tento účel vyžadované, neboli v zmluve ustanovené;keďže sa smernica 75/442/EHS [5] všeobecne týka zneškodňovania odpadov; keďže sa odporúča, aby bol pre odpad z priemyselnej výroby a spracovania oxidu titaničitého ustanovený špeciálny systém, ktorý zabezpečí, aby bolo ľudské zdravie a životné prostredie chránené proti škodlivým vplyvom spôsobovaným nekontrolovaným vypúšťaním, skladovaním alebo ukladaním takéhoto odpadu na skládky;keďže s cieľom dosiahnutia týchto cieľov je potrebné, aby existoval systém vydávania predchádzajúcich povolení týkajúcich sa vypúšťania, ukladania, skladovania, skládkovania alebo vstrekovania odpadov do pôdy; keďže takéto povolenie je vydané až na základe splnenia určitých špecifických podmienok;keďže vypúšťanie, ukladanie, skladovanie, skládkovanie a vstrekovanie odpadov do pôdy musí byť sprevádzané monitorovaním odpadov a monitorovaním a sledovaním príslušného prostredia;keďže pre existujúce priemyselné zariadenia musia členské štáty do 1. júla 1980 vypracovať programy postupného znižovania znečisťovania spôsobovaného takýmito odpadmi, s cieľom ich postupného odstránenia; keďže tieto programy musia stanoviť ciele celkovej redukcie, ktoré majú byť dosiahnuté najneskôr do 1. júla 1987, a odporučiť opatrenia, ktoré majú byť prijaté v súvislosti s každým zariadením;keďže novým priemyselným zariadeniam musia členské štáty vydávať predchádzajúce povolenia; keďže vydávaniu takýchto povolení musí predchádzať štúdia o vplyve na životné prostredie a môžu byť vydané len podnikom, ktoré sa zaviažu používať len také materiály, procesy a techniky dostupné na trhu, ktoré najmenej poškodzujú životné prostredie,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 11. Cieľom tejto smernice je prevencia vzniku a postupné znižovanie s cieľom úplného odstránenia znečisťovania spôsobovaného odpadom z priemyselnej výroby a spracovania oxidu titaničitého.2. Na účely tejto smernice:a) "znečisťovanie" znamená: vypúšťanie človekom, priamo alebo nepriamo, akýchkoľvek zvyškov z výrobného procesu oxidu titaničitého do životného prostredia, následky ktorého sú také, že predstavujú nebezpečenstvo pre ľudské zdravie, poškodzujú živé zdroje a ekosystémy, poškodzujú rekreačné možnosti alebo prekážajú oprávnenému využívaniu príslušného prostredia;b) "odpad" znamená:- každý zvyšok z výrobného procesu oxidu titaničitého, ktorý jeho držiteľ zneškodňuje alebo je povinný zneškodňovať podľa platných vnútroštátnych právnych predpisov,- každý zvyšok z procesu spracovania zvyškov uvedených v prvej zarážke;c) "zneškodňovanie" znamená:- zber, triedenie, prepravu a úpravu odpadu, ako aj jeho skladovanie a ukladanie na skládky na povrchu alebo pod povrchom a jeho vstrekovanie do pôdy,- jeho vypúšťanie do povrchových vôd, podzemných vôd a do mora, ako aj jeho ukladanie do mora,- transformačné pracovné postupy potrebné pre jeho opätovné použitie, zhodnocovanie a recykláciu;d) "existujúce priemyselné zariadenia" znamenajú: také priemyselné zariadenia, ktoré v deň oznámenia tejto smernice už existovali;e) "nové priemyselné zariadenia" znamenajú: také priemyselné zariadenia, ktoré sú v deň nadobudnutia účinnosti tejto smernice v procese zriaďovania alebo ktoré sú zriadené po tomto dátume. Rozšírenia existujúcich priemyselných zariadení vedúce k nárastu výrobnej kapacity oxidu titaničitého na jednom mieste príslušného zariadenia o 15000 ton ročne a viac sa považujú za nové priemyselné zariadenia.Článok 2Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby bol odpad zneškodňovaný bez toho, aby to ohrozovalo ľudské zdravie a nepoškodzovalo životné prostredie, konkrétne:- bez ohrozenia vody, ovzdušia, pôdy, rastlín a živočíchov,- bez škodlivého ovplyvňovania výletných miest alebo krajiny.Článok 3Členské štáty prijmú príslušné opatrenia na podporu prevencie, recyklácie a spracovania odpadov, získavania surovín a všetkých ďalších procesov na opätovné použitie odpadov.Článok 41. Vypúšťanie, ukladanie, skladovanie, skládkovanie a vstrekovanie odpadov do pôdy sú zakázané bez vydania predchádzajúceho povolenia príslušným orgánom členského štátu, na ktorého území je odpad produkovaný. Predchádzajúce povolenie musí byť taktiež vydané príslušným orgánom členského štátu,- na ktorého území je odpad vypúšťaný, skladovaný, ukladaný na skládky alebo vstrekovaný do pôdy,- z ktorého územia je odpad vypúšťaný alebo ukladaný.2. Povolenie môže byť udelené len na dobu určitú. Jeho platnosť môže byť predĺžená.Článok 5V prípade vypúšťania alebo ukladania môže príslušný orgán v súlade s článkom 2 a na základe informácií poskytnutých v súlade s prílohou I udeliť povolenie uvedené v článku 4 za predpokladu, že:a) odpad nemôže byť zneškodnený vhodnejším spôsobom;b) hodnotenie vykonané v zmysle dostupných vedeckých a technických poznatkov naznačuje, že nebude mať žiadny škodlivý vplyv, či už okamžitý alebo s neskorším účinkom, na vodné prostredie;c) nemá žiadny škodlivý vplyv na člnkovanie, rybolov, rekreačné aktivity, získavanie surovín, odsoľovanie, chov rýb a lastúrnikov, regióny zvláštneho vedeckého významu alebo na iné oprávnené využívanie vôd, ktorých sa to týka.Článok 6V prípade skladovania, ukladania na skládky a vstrekovania do pôdy môže príslušný orgán v súlade s článkom 2 na základe informácií poskytnutých v súlade s prílohou I udeliť povolenie uvedené v článku 4 za predpokladu, že:a) odpad nemôže byť zneškodnený vhodnejším spôsobom;b) hodnotenie vykonané v zmysle dostupných vedeckých a technických poznatkov naznačuje, že nebude mať žiadny škodlivý vplyv, či už okamžitý alebo s neskorším účinkom, na podzemné vody, pôdu a atmosféru;c) nemá žiadny škodlivý vplyv na rekreačné aktivity, získavanie surovín, rastliny, živočíchy, regióny zvláštneho vedeckého významu alebo na iné oprávnené využívanie prostredia, ktorého sa to týka.Článok 71. Bez ohľadu na metódu a rozsah úpravy odpadu, ktorého sa to týka, je jeho vypúšťanie, ukladanie, skladovanie, skládkovanie a vstrekovanie do pôdy sprevádzané monitorovaním odpadu a príslušného prostredia, ako je uvedené v prílohe II, berúc do úvahy jeho fyzikálne, chemické, biologické a ekologické aspekty.2. Monitorovanie je vykonávané periodicky jedným alebo niekoľkými subjektami vymenovanými členským štátom, ktorého príslušný orgán vydal povolenie uvedené v článku 4. V prípade znečisťovania presahujúceho hranice medzi členskými štátmi je dotknutý subjekt určený spoločne dotknutými stranami.3. Do jedného roku od oznámenia tejto smernice Komisia predloží Rade návrh postupov sledovania a monitorovania príslušných prostredí. Rada prijme rozhodnutie o tomto návrhu do šiestich mesiacov od uverejnenia stanoviska Zhromaždenia a Hospodárskeho a sociálneho výboru v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 81. Príslušný orgán členského štátu, ktorého sa to týka, podnikne všetky potrebné opatrenia na odstránenie jednej z nasledujúcich situácií a v prípade potreby požiada o zastavenie vypúšťania, ukladania, skladovania, skládkovania alebo vstrekovania odpadu do pôdy:a) ak výsledky monitorovania ustanoveného v prílohe II (A) (1) naznačujú, že podmienky predchádzajúceho povolenia uvedeného v článkoch 4, 5 a 6 neboli splnené, alebob) ak výsledky testov akútnej toxicity uvedené v prílohe II (A) (2) naznačujú, že limity stanovené v tejto prílohe boli prekročené, aleboc) ak výsledky monitorovania ustanoveného v prílohe II (B) odhalili zhoršenie situácie v sledovanej oblasti, alebod) ak vypúšťanie alebo ukladanie odpadov na skládky má za následok škodlivý vplyv na člnkovanie, rybolov, rekreačné aktivity, získavanie surovín, odsoľovanie, chov rýb a lastúrnikov, regióny zvláštneho vedeckého významu alebo na iné oprávnené využívanie vôd, ktorých sa to týka, aleboe) ak skladovanie, ukladanie odpadov na skládky alebo vstrekovanie odpadov do pôdy má za následok škodlivý vplyv na rekreačné aktivity, získavanie surovín, rastliny, živočíchy, regióny zvláštneho vedeckého významu alebo na iné oprávnené využívanie prostredia, ktorého sa to týka.2. Ak sa to týka niekoľkých členských štátov, opatrenia sa prijmú na základe konzultácií.Článok 91. Členské štáty vypracujú programy postupného znižovania a úplného odstránenia znečisťovania spôsobovaného odpadom z existujúcich priemyselných zariadení.2. Programy uvedené v odseku 1 stanovia všeobecné ciele pre znižovanie znečisťovania tekutým, pevným alebo plynným odpadom, ktoré majú byť dosiahnuté najneskôr do 1. júla 1987. Programy budú obsahovať aj prechodné ciele. Okrem toho musia obsahovať aj informácie o stave príslušného prostredia, o opatreniach na znižovanie znečisťovania a o metódach nakladania s odpadom, ktorý je priamo produkovaný v rámci výrobných procesov.3. Programy uvedené v odseku 1 sa zašlú najneskôr do 1. júla 1980 Komisii, ktorá do 6 mesiacov od doručenia všetkých národných programov predloží Rade vhodné návrhy pre zosúladenie týchto programov týkajúcich sa znižovania a úplného odstránenia znečisťovania a zlepšenia podmienok hospodárskej súťaže v oblasti priemyselnej výroby a spracovania oxidu titaničitého. Rada prijme rozhodnutie o tomto návrhu do šiestich mesiacov od uverejnenia stanoviska Zhromaždenia a Hospodárskeho a sociálneho výboru v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.4. Členské štáty zavedú programy najneskôr do 1. januára 1982.Článok 101. Programy uvedené v článku 9 ods. 1 musia zahŕňať všetky existujúce priemyselné zariadenia a musia stanovovať opatrenia, ktoré majú byť prijaté v súvislosti s každým z nich.2. Ak sa členský štát za zvláštnych okolností domnieva, že v prípade určitého zariadenia nie sú na splnenie požiadaviek tejto smernice potrebné žiadne dodatočné opatrenia, do šiestich mesiacov od oznámenia tejto smernice poskytne Komisii dôkazy, ktoré ho viedli k takémuto záveru.3. Po vykonaní všetkých nezávislých overení dôkazov, ktoré môžu byť potrebné, môže Komisia súhlasiť s členským štátom v tom, že nie je potrebné prijať dodatočné opatrenia v súvislosti s dotknutým zariadením. Komisia musí dať svoj súhlas spolu s odôvodnením do šiestich mesiacov.4. Ak Komisia s členským štátom nesúhlasí, musia byť dodatočné opatrenia v súvislosti s týmto zariadením zahrnuté do programu dotknutého členského štátu.5. Ak Komisia súhlasí, jej súhlas je periodicky revidovaný v zmysle výsledkov monitorovania vykonávaného na základe tejto smernice a v zmysle akejkoľvek významnej zmeny výrobného procesu alebo cieľov politiky životného prostredia.Článok 11Nové priemyselné zariadenia sú povinné predkladať príslušným orgánom členského štátu, na ktorého území sa navrhuje výstavba zariadenia, žiadosti o vydanie predchádzajúceho povolenia. Takému povoleniu musí predchádzať posúdenie vplyvov na životné prostredie. Povolenia môžu byť vydané len podnikom, ktoré sa zaviažu, že budú používať len také materiály, postupy a techniky dostupné na trhu, ktoré sú najmenej škodlivé pre životné prostredie.Článok 12Bez toho, aby bola dotknutá táto smernica, môžu členské štáty prijať prísnejšie predpisy.Článok 131. Na účely tejto smernice členské štáty poskytnú Komisii všetky potrebné informácie týkajúce sa:- povolení vydávaných na základe článkov 4, 5 a 6,- výsledkov monitorovania príslušného prostredia vykonávaného na základe článku 7,- opatrení prijatých na základe článku 8.Komisii poskytnú aj všeobecné informácie týkajúce sa materiálov, postupov a techník, ktoré im boli oznámené na základe článku 11.2. Informácie získané pri uplatňovaní tohto článku môžu byť použité len na účely tejto smernice.3. Komisia a príslušné orgány členských štátov, ich úradníci a ďalší zamestnanci nesmú nikomu poskytnúť informácie, ktoré získali na základe tejto smernice a informácie, na ktoré sa vzťahuje povinnosť zachovávať služobné tajomstvo.4. Odseky 2 a 3 nebránia zverejňovaniu všeobecných informácií o prieskumoch, ktoré neobsahujú informácie týkajúce sa konkrétnych podnikov alebo združení podnikov.Článok 14Každé tri roky členské štáty pripravia správu o predchádzaní vzniku a postupnom znižovaní znečisťovania spôsobovaného odpadom z priemyselnej výroby a spracovania oxidu titaničitého a zašlú ju Komisii, ktorá ju oznámi ostatným členským štátom.Komisia každé tri roky podáva Rade a Zhromaždeniu správu o uplatňovaní tejto smernice.Článok 151. Členské štáty uvedú do účinnosti opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 12 mesiacov od jej oznámenia a bezodkladne o nich informujú Komisiu.2. Členské štáty poskytnú Komisii texty vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.Článok 16Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 20. februára 1978Za RadupredsedaPer Hækkerup[1] Ú. v. ES C 28, 9.2.1976, s. 16.[2] Ú. v. ES C 131, 12.6.1976, s. 18.[3] Ú. v. ES C 112, 20.12.1973, s. 3.[4] Ú. v. ES C 139, 13.6.1977, s. 3.[5] Ú. v. ES L 194, 25.7.1975, s. 39.--------------------------------------------------PRÍLOHA IKONKRÉTNE ÚDAJE, KTORÉ MUSIA BYŤ POSKYTNUTÉ S CIEĽOM ZÍSKANIA PREDCHÁDZAJÚCEHO POVOLENIA UVEDENÉHO V ČLÁNKOCH 4, 5 A 6A. Charakteristiky a zloženie látok:1. celkové množstvo a priemerné zloženie ukladaných látok (napr. za rok);2. forma (napr. tuhé, kaly, kvapalné alebo plynné);3. vlastnosti: fyzikálne (napr. rozpustnosť a špecifická hmotnosť), chemické a biochemické (napr. spotreba kyslíka) a biologické;4. toxicita;5. stálosť: fyzikálna, chemická a biologická;6. akumulácia a biotransformácia v biologických materiáloch alebo sedimentoch;7. náchylnosť na fyzikálne, chemické a biologické zmeny a interakcia v príslušnom prostredí s inými organickými a anorganickými látkami;8. pravdepodobnosť vzniku kazov alebo iných zmien znižujúcich predajnosť zdrojov (rýb, lastúrnikov atď.).B. Charakteristiky miesta ukladania alebo vypúšťania a metód zneškodňovania:1. poloha (napr. súradnice oblasti ukladania alebo vypúšťania, hĺbka a vzdialenosť od pobrežia), poloha v súvislosti s inými oblasťami (napr. rekreačnými oblasťami, oblasťami kladenia ikier rybami, násadových rybníkov a oblasťami výlovu rýb a využiteľných zdrojov);2. miera zneškodňovania za určité obdobie (napr. množstvo za deň, týždeň, mesiac);3. metódy balenia a bezpečnostného balenia, ak nejaké sú;4. počiatočné zriedenie dosiahnuté navrhnutou metódou vypúšťania, konkrétne rýchlosť lode;5. rozptylové charakteristiky (napr. vplyv prúdov, prílivu a odlivu a vetra na horizontálny prenos a vertikálne premiešavanie);6. vlastnosti vody (napr. teplota, pH, slanosť, stratifikácia, kyslíkové čísla znečistenia — rozpustený kyslík, chemická spotreba kyslíka, biochemická spotreba kyslíka, dusík prítomný v organickej a anorganickej forme, vrátane amoniaku, tuhých častíc, ďalších živín a produktivity);7. charakteristiky dna (napr. topografia, geochemické a geologické vlastnosti a biologická produktivita);8. existencia vplyvov ostatných miest ukladania alebo vypúšťania nachádzajúcich sa v príslušnej oblasti (napr. hodnoty ťažkých kovov pozadia a obsah organického uhlíka).C. Charakteristiky miesta skládky, uskladnenia alebo vstrekovania do pôdy a metód zneškodňovania:1. geografická situácia;2. vlastnosti priľahlých oblastí;3. metódy balenia a bezpečnostného balenia, ak nejaké sú;4. charakteristiky metód ukladania na skládky, skladovania a vstrekovania do pôdy vrátane hodnotenia bezpečnostných opatrení na zabránenie znečisťovania vôd, pôdy a atmosféry.--------------------------------------------------PRÍLOHA IIDOHĽAD NAD ZNEŠKODŇOVANÍM A JEHO MONITOROVANIEA. Monitorovanie odpadovProcesy zneškodňovania majú byť sprevádzané:1. kontrolami množstva, zloženia a toxicity odpadov s cieľom zabezpečiť, aby boli podmienky pre vydanie predchádzajúceho povolenia uvedeného v článkoch 4, 5 a 6 splnené;2. testami na akútnu toxicitu určitých druhov mäkkýšov, kôrovcov, rýb a planktónu, najmä druhov bežne sa vyskytujúcich v oblastiach vypúšťania odpadov. Okrem toho majú byť testy vykonané na vzorkách druhov morských článkonožcov (Artemia salina).Po 36 hodinách a pri zrieďovaní vypúšťaných odpadov 1/5 000 tieto testy nesmú odhaliť:- vyššiu ako 20 % úmrtnosť dospelých foriem testovaných druhov a- pre larvové formy úmrtnosť prevyšujúcu úmrtnosť kontrolnej skupiny.B. Sledovanie a monitorovanie príslušného prostrediaI. V prípade vypúšťania odpadov do sladkých vôd alebo do mora alebo v prípade ukladania odpadov sa takéto kontroly týkajú troch nasledujúcich zložiek: vodného stĺpca, živých materiálov a sedimentov. Periodické kontroly stavu oblasti ovplyvnenej vypúšťaním odpadov umožnia sledovať vývoj príslušného prostredia.Monitorovanie má zahŕňať stanovenie:1. pH;2. rozpusteného kyslíka;3. zákalu;4. hydratovaných oxidov železitých a hydroxidov v suspenzii;5. toxických kovov vo vode, suspendovaných látkach, sedimentoch a pri akumulácii vo vybraných bentických a pelagických organizmoch;6. diverzitu a relatívnu a absolútnu abundanciu flóry a fauny, t. j. počet organizmov na jednotku plochy resp. objemu.II. V prípade skladovania, ukladania na skládky alebo vstrekovania odpadov do pôdy monitorovanie zahŕňa:1. testy na zabezpečenie toho, aby neboli kontaminované povrchové a podzemné vody. Tieto testy majú zahŕňať merania:- kyslosti,- obsahu železa (rozpusteného a v časticiach),- obsahu vápnika,- obsahu toxických kovov (rozpustených a v časticiach), ak sa nejaké vyskytujú;2. v prípade potreby aj testy na určenie nepriaznivých vplyvov na štruktúru základových pôd;3. všeobecné zhodnotenie ekológie oblasti v blízkosti skládky, skladu alebo miesta vstrekovania odpadu do pôdy.--------------------------------------------------


title: Council Directive 92/100/EEC of 19 November 1992 on rental right and lending right and on certain rights related to copyright in the field of intellectual property

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31992L0100

Úradný vestník L 346 , 27/11/1992 S. 0061 - 0066

		Smernica Rady 92/100/EHSz. 19. novembra 1992o nájomnom práve a výpožičnom práve a o určitých právach súvisiacich s autorskými právami v oblasti duševného vlastníctvaRADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva a najmä na jej články 57 ods. 2, 66 a 100a,so zreteľom na návrh Komisie [1],v spolupráci s Európskym parlamentom [2],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [3],keďže sú rozdiely v právnej ochrane poskytovanej právnymi predpismi a praxou členských štátov autorským dielam a predmetom práv príbuzných autorskému právu, pokiaľ ide o nájom a vypožičiavanie; keďže tieto rozdiely sú zdrojom prekážok obchodu a narušovania hospodárskej súťaže, čo bráni dobudovaniu a riadnemu fungovaniu vnútorného trhu;keďže tieto rozdiely v právnej ochrane by sa mohli ešte prehĺbiť, ak by členské štáty zaviedli nové a rozdielne právne predpisy, alebo ak by sa rozdielne vyvíjalo vnútroštátne precedentné právo vysvetľujúce také právne predpisy;keďže by sa takéto rozdiely preto mali vylúčiť v súlade s cieľom vytvoriť priestor bez vnútorných hraníc, ako je uvedené v článku 8a zmluvy tak, aby bol vytvorený systém zabezpečujúci nerušenú hospodársku súťaž vo vnútri spoločného trhu podľa článku 3 písm. f) zmluvy;keďže nájom a vypožičiavanie diel chránených autorským právom a predmetov ochrany chránených príbuznými právami zohráva čoraz významnejšiu úlohu predovšetkým pre autorov, výkonných umelcov a výrobcov fonogramov a filmov; keďže vzrastajúcu hrozbu predstavuje pirátstvo;keďže primeraná ochrana autorských diel a predmetov príbuzných práv prostredníctvom práv na nájom a vypožičiavanie, ako aj ochrana predmetov príbuzných práv prostredníctvom práva záznamu, práva na rozmnožovanie, na rozširovanie rozmnoženín, práva na vysielanie a oznamovanie verejnosti (verejné šírenie) môže mať základný význam pre hospodársky a kultúrny rozvoj spoločenstva;keďže ochrana autorského práva a príbuzných práv sa musí prispôsobiť novému hospodárskemu vývoju, aký predstavujú nové formy využívania;keďže autori a výkonní umelci potrebujú k výkonu svojej tvorivej činnosti primerané príjmy, ktoré sú základom pre ďalšiu tvorivú a umeleckú činnosť a investície potrebné najmä na výrobu fonogramov a filmov sú mimoriadne vysoké a riskantné; keďže možnosť zabezpečenia takéhoto príjmu a návratnosti takejto investície môžu byť efektívne realizované len pomocou primeranej právnej ochrany príslušných nositeľov práv;keďže tieto tvorivé, umelecké a podnikateľské činnosti sú vo veľkom rozsahu činnosťami samostatne zárobkovo činných osôb a ich výkon sa musí uľahčiť vytvorením právnej ochrany zosúladenej v rámci spoločenstva;keďže v rozsahu, v akom tieto činnosti predstavujú hlavne služby, musí byť rovnako uľahčené ich vykonávanie vytvorením harmonizovaného právneho rámca v spoločenstve;keďže právne predpisy členských štátov by mali byť upravené tak, aby neboli v rozpore s medzinárodnými zmluvami, na ktorých je založené autorské právo a príbuzné práva vo väčšine členských štátov;keďže právne predpisy spoločenstva, týkajúce sa práva na nájom a vypožičiavanie a niektorých práv príbuzných možno obmedziť na to, že bude ustanovené, aby členské štáty založili právo na nájom a vypožičiavanie pre určité skupiny nositeľov práv a ďalej právo na záznam, rozmnožovanie, rozširovanie, vysielanie a oznamovanie verejnosti pre určité skupiny nositeľov práv na úseku ochrany príbuzných práv;keďže na účely tejto smernice treba definovať pojmy nájom a vypožičiavanie;keďže so zreteľom na jasnosť treba z nájmu a vypožičiavania v zmysle tejto smernice vylúčiť určité formy sprístupnenia ako je napr. sprístupnenie fonogramov, alebo filmov (kinematografických alebo audiovizuálnych diel alebo pohyblivých obrazov, či už sprevádzaných zvukom, alebo nie) na účely verejného predvedenia alebo vysielania, ako aj sprístupnenia na výstavné účely alebo na momentálne prehliadnutie alebo vypočutie na mieste samotnom; keďže pritom vypožičiavanie v zmysle smernice nezahŕňa vzájomné sprístupňovanie medzi verejnosti prístupnými zariadeniami;keďže tam, kde sa vypožičiavanie uskutočňuje verejnosti prístupným zariadením, platí sa len čiastka nepresahujúca potrebné prevádzkové náklady na činnosť zariadenia, nejde o priame ani nepriame hospodárske alebo obchodné použitie v zmysle tejto smernice;keďže treba zaviesť úpravu, na základe ktorej bude zabezpečené získanie primeranej odmeny, ktorej sa nemožno vzdať, pre autorov a výkonných umelcov, ktorí musia mať možnosť zveriť výkon tohto práva organizáciám kolektívnej správy, ktoré ich zastupujú;keďže primeraná odmena môže byť zaplatená naraz alebo formou viacerých platieb, vždy pri uzatvorení zmluvy alebo neskôr;keďže primeraná odmena musí zohľadniť význam prínosu príslušných autorov a výkonných umelcov k fonogramu alebo filmu;keďže taktiež treba chrániť práva na verejné vypožičiavanie aspoň autorov, zavedením osobitných úprav; keďže však všetky opatrenia na základe článku 5 tejto smernice musia vyhovovať právu spoločenstva, predovšetkým článku 7 zmluvy;keďže ustanovenia kapitoly II nebránia členským štátom, aby rozšírili prezumpciu (právnu domnienku) podľa článku 2 ods. 5 na výhradné práva obsiahnuté v tejto kapitole; keďže ďalej ustanovenia kapitoly II nebránia členským štátom, aby ustanovili vyvrátiteľnú domnienku o povolení na využívanie výhradných práv výkonných umelcov obsiahnutých v týchto článkoch, pokiaľ je takáto právna domnienka zlučiteľná s Medzinárodným dohovorom na ochranu výkonných umelcov, výrobcov fonogramov a vysielacích organizácii (ďalej len Rímskym dohovorom);keďže členské štáty môžu ustanoviť širšiu ochranu pre nositeľov práv príbuzných autorskému právu, ako sa vyžaduje v článku 8 tejto smernice;keďže harmonizované práva na nájom a vypožičiavanie a harmonizovaná ochrana na úseku práv príbuzných autorskému právu sa nesmú vykonávať spôsobom, ktorý predstavuje skryté obmedzovanie obchodu medzi členskými štátmi alebo spôsobom, ktorý je v rozpore s pravidlom chronológie využívania v masmédiách, uznaným v rozsudku súdu vynesenom v spore Société Cinéthèque proti FNCF [4],PRIJALA TÚTO SMERNICU:KAPITOLA INÁJOMNÉ A VÝPOŽIČNÉ PRÁVOČlánok 1Predmet zosúladenia1. V súlade s ustanoveniami tejto kapitoly ustanovia členské štáty s výnimkami podľa článku 5 právo udeliť súhlas alebo zakázať nájom a vypožičiavanie originálov a rozmnoženín diel chránených autorským právom a ostatných predmetov uvedených v článku 2 ods. 1.2. Na účely tejto smernice "nájom" znamená sprístupnenie na použitie na časovo obmedzené obdobie na účely priameho alebo nepriameho hospodárskeho alebo obchodného prospechu.3. Na účely tejto smernice "požičiavanie" znamená sprístupnenie na použitie na časovo obmedzené obdobie, nie však na účely priameho alebo nepriameho hospodárskeho alebo obchodného prospechu, ak sa uskutočňuje prostredníctvom verejnosti prístupných zariadení.4. Práva uvedené v odseku 1 sa predajom originálu a rozmnoženín autorských diel a iných predmetov ochrany uvedených v článku 2 ods. 1 ani iným aktom ich šírenia nevyčerpajú.Článok 2Nositelia a predmet práva na nájom a vypožičiavanie1. Výhradné právo udeľovať súhlas alebo zakázať nájom a vypožičiavanie prislúcha:- autorovi vo vzťahu k originálu a rozmnoženine jeho diela,- výkonnému umelcovi vo vzťahu k záznamom jeho výkonu,- výrobcovi fonogramu vo vzťahu k jeho fonogramom a- výrobcovi prvého záznamu filmu vo vzťahu k originálu a rozmnoženinám jeho filmu. Na účely tejto smernice pojem "film" predstavuje kinematografické alebo audiovizuálne dielo, alebo pohyblivé obrazy, či už sú sprevádzané zvukom alebo nie.2. Na účely tejto smernice sa hlavný režisér kinematografického alebo audiovizuálneho diela považuje za jeho autora alebo jedného z jeho autorov. Členské štáty môžu ustanoviť, aby za jeho spoluautorov boli považované iné osoby.3. Táto smernica sa nevzťahuje na práva na nájom a vypožičiavanie stavieb a diel úžitkového umenia.4. Práva uvedené v odseku 1 možno previesť, postúpiť alebo môžu byť predmetom udeľovania zmluvných licencií.5. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia odseku 7, ak je medzi výkonnými umelcami a výrobcom filmu uzatvorená individuálna alebo kolektívna zmluva o výrobe filmu, predpokladá sa, ak to v zmluve nie je ustanovené inak, že výkonný umelec, na ktorého sa táto zmluva vzťahuje, previedol svoje právo na nájom za podmienok podľa odseku 4.6. Členské štáty môžu ustanoviť podobnú právnu domnienku, akú obsahuje odsek 5, pri autoroch.7. Členské štáty môžu ustanoviť, že podpis zmluvy dohodnutej medzi výkonným umelcom a výrobcom filmu o výrobe filmu má účinky udeleného povolenia na nájom za predpokladu, že takáto zmluva určí primeranú odmenu v zmysle článku 4. Členské štáty môžu taktiež ustanoviť, že ustanovenie tohto odseku sa primerane vzťahuje na práva obsiahnuté v kapitole II.Článok 3Nájom počítačových programovUstanovenie článku 4 písm. c) smernice Rady 91/250/EHS zo 14. mája 1991 o právnej ochrane počítačových programov [5] zostáva nedotknuté.Článok 4Neodňateľné právo na primeranú odmenu1. Pokiaľ autor alebo výkonný umelec previedol alebo postúpil svoje právo na nájom týkajúci sa fonogramu alebo originálu či rozmnoženiny filmu na výrobcu fonogramu alebo filmu, zostáva tomuto autorovi alebo výkonnému umelcovi zachovaný nárok na primeranú odmenu za nájom.2. Nároku na primeranú odmenu na nájom sa autori alebo výkonní umelci nemôžu vzdať.3. Správa tohto práva na primeranú odmenu môže byť prevedená na organizácie kolektívnej správy, ktoré autorov alebo výkonných umelcov zastupujú.4. Členské štáty môžu upraviť prípustnosť a rozsah, v akom môžu organizácie kolektívnej správy vykonávať nárok na primeranú náhradu a od koho sa môže táto odmena požadovať a vyberať.Článok 5Výnimka z výhradného práva na verejné vypožičiavanie1. Členské štáty môžu ustanoviť, pokiaľ ide o verejné vypožičiavanie, výnimky z výhradného práva podľa článku 1 za predpokladu, že aspoň autori dostanú odmenu za takéto vypožičiavanie. Členské štáty môžu voľne určiť výšku tejto odmeny tak, aby zodpovedala ich kultúrnopolitickým záujmom.2. Ak členské štáty nezavedú výhradné právo na vypožičiavanie podľa článku 1 na fonogramy, filmy a počítačové programy, zavedú aspoň odmenu pre autorov.3. Členské štáty môžu oslobodiť od platenia odmeny podľa odsekov 1 a 2 určité kategórie zariadení.4. Komisia v spolupráci s členskými štátmi vypracuje do 1. júla 1997 správu o verejnom vypožičiavaní v rámci spoločenstva. Túto správu Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade.KAPITOLA IIPRÁVA VZŤAHUJÚCE SA K AUTORSKÉMU PRÁVUČlánok 6Právo na záznam1. Členské štáty ustanovia pre výkonných umelcov výhradné právo povoliť alebo zakázať záznam ich výkonov.2. Členské štáty ustanovia pre vysielacie organizácie výhradné právo povoliť alebo zakázať záznam ich vysielania, a to bez ohľadu na to, či sa tieto vysielania uskutočňujú bezdrôtovo alebo po drôte, káblom alebo pomocou družice.3. Organizácia pre káblové šírenie nemá právo podľa odseku 2, pokiaľ iba prenáša po kábli vysielanie iných vysielacích organizácií.Článok 7Právo na rozmnožovanie1. Členské štáty ustanovia výhradné právo povoliť alebo zakázať priame alebo nepriame rozmnožovanie:- pre výkonných umelcov, pokiaľ ide o záznam ich výkonov,- pre výrobcov fonogramov, pokiaľ ide o ich fonogramy,- pre výrobcov prvých záznamov filmov, pokiaľ ide o originál a rozmnoženiny ich filmov a- pre vysielacie organizácie, pokiaľ ide o záznamy ich vysielaní podľa článku 6 ods. 2.2. Právo na rozmnožovanie podľa odseku 1 možno previesť, postúpiť alebo sa môže stať predmetom udeľovania zmluvných licencií.Článok 8Vysielanie a oznamovanie verejnosti (verejné šírenie)1. Členské štáty ustanovia výhradné práva výkonných umelcov povoliť alebo zakázať bezdrôtové vysielanie a verejné šírenie ich výkonov, s výnimkou prípadu, keď výkon je sám už výkonom vysielaným alebo keď sa uskutočňuje zo záznamu.2. Členské štáty ustanovia právo na zabezpečenie platby jedinej primeranej odmeny zo strany používateľa, ak je použitý fonogram vydaný na obchodné účely alebo rozmnoženiny takéhoto zvukového záznamu k bezdrôtovému vysielaniu alebo akémukoľvek inému verejnému šíreniu, a na zabezpečenie toho, aby sa táto odmena rozdelila medzi príslušných výkonných umelcov a výrobcov fonogramov. Členské štáty môžu, ak nie je dohoda medzi výkonnými umelcami a výrobcami fonogramov, ustanoviť podmienky, za ktorých sa táto odmena medzi nimi delí.3. Členské štáty ustanovia pre vysielacie organizácie výhradné právo povoliť alebo zakázať bezdrôtový prenos ich vysielania, ako aj verejné šírenie ich vysielaní, ak sa takéto šírenie uskutoční na miestach prístupných verejnosti proti zaplateniu vstupného.Článok 9Právo na rozširovanie1. Členské štáty ustanovia- pre umelcov, pokiaľ ide o záznamy ich výkonov,- pre výrobcov fonogramov, pokiaľ ide o ich fonogramy- pre výrobcov prvých záznamov filmov, pokiaľ ide o originál a rozmnoženiny ich filmov,- pre vysielacie organizácie, pokiaľ ide o záznamy ich vysielaní podľa článku 6 ods. 2,výhradné právo sprístupňovať tieto predmety ochrany, ako aj ich rozmnoženiny verejnosti predajom alebo iným spôsobom (ďalej len "právo na rozširovanie").2. Právo na rozširovanie sa pri predmetoch ochrany uvedených v odseku 1 v spoločenstve vyčerpá len v prípade, keď sa uskutoční prvý predaj takéhoto predmetu ochrany v spoločenstve nositeľom práva alebo s jeho povolením.3. Osobitné ustanovenia kapitole I, predovšetkým v článku 1 ods. 4, zostávajú právom na rozširovanie nedotknuté.4. Právo na rozširovanie možno prevádzať, postúpiť alebo sa môže stať predmetom udeľovania zmluvných licencií.Článok 10Obmedzenie práv1. Členské štáty môžu obmedziť práva uvedené v kapitole II, pokiaľ ide o:a) súkromné použitie;b) použitie krátkych výňatkov v súvislosti so spravodajstvom o aktuálnych udalostiach;c) krátkodobý záznam vyhotovený vysielacou organizáciou vlastnými prostriedkami a pre jej vlastné vysielanie;d) použitie výhradne na účely vyučovania alebo vedeckého výskumu.2. Bez ohľadu na ustanovenie odseku 1 môže každý členský štát ustanoviť, pokiaľ ide o ochranu výkonných umelcov, výrobcov fonogramov, vysielacích organizácií a výrobcov prvých záznamov filmov, obmedzenia takého istého druhu, aké sú ustanovené v súvislosti s ochranou autorského práva pri literárnych a umeleckých dielach. Nútené licencie môžu byť ustanovené len v rozsahu zlučiteľnom s Rímskym dohovorom.3. Ustanovenie odseku 1 písm. a) ponecháva nedotknutými súčasné aj budúce právne predpisy o odmeňovaní za rozmnožovanie na súkromné použitie.KAPITOLA IIITRVANIEČlánok 11Trvanie autorských právBez ujmy na budúcej harmonizácii trvajú autorské práva, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, počas obdobia uvedeného v Bernskej dohode o ochrane literárnych a umeleckých diel.Článok 12Trvanie súvisiacich právBez ujmy na budúcej harmonizácii trvajú práva uvedené v tejto smernici týkajúce sa výkonných umelcov, výrobcov zvukových záznamov a vysielacích organizácií počas obdobia vymedzeného Rímskou zmluvou. Práva výrobcov prvých filmových záznamov uvedené v tejto smernici trvajú počas obdobia 20 rokov od konca roku, počas ktorého bol záznam vyhotovený.KAPITOLA IVVŠEOBECNÉ USTANOVENIAČlánok 13Prechodné ustanovenia1. Táto smernica sa vzťahuje na všetky autorské diela, výkony výkonných umelcov, fonogramy vysielania a prvé záznamy filmov, ktoré sú uvedené tejto smernici a ktorých ochrana dňa 1. júla 1994 ešte stále trvá podľa právnych predpisov členských štátov z oblasti autorského práva a práv príbuzných, alebo ktoré spĺňajú k uvedenému dátumu podmienky ochrany podľa tejto smernice.2. Táto smernica ponecháva nedotknuté všetky právne akty o využívaní dohodnuté pred 1. júlom 1994.3. Členské štáty môžu ustanoviť právnu domnienku, že nositelia práv udelili súhlas na nájom alebo na vypožičiavanie niektorého predmetu ochrany uvedeného v článku 2 ods. 1, ktorý bol pred 1. júlom 1994 preukázateľne sprístupnený tretím osobám na uvedené účely alebo nimi získaný. Členské štáty môžu však ustanoviť, predovšetkým ak je taký predmet ochrany digitálnym záznamom, že nositelia práv majú právo na primeranú odmenu za nájom alebo vypožičiavanie predmetov ochrany.4. Členské štáty nie sú povinné použiť ustanovenia článku 2 ods. 2 na kinematografické alebo audiovizuálne diela vytvorené pred 1. júlom 1994.5. Členské štáty môžu ustanoviť dátum, od ktorého sa bude uplatňovať článok 2 ods. 2, tento dátum však nemôže byť neskorší ako 1. júl 1997.6. Bez toho, aby bolo dotknuté ustanovenie odseku 3 a s výhradou odsekov 8 a 9 zostávajú nedotknuté zmluvy, ktoré boli dohodnuté pred prijatím smernice.7. S výhradou ustanovení odsekov 8 a 9 môžu členské štáty ustanoviť, že v prípade nositeľov práv, ktorí získajú nové práva podľa vnútroštátnych predpisov prijatých na vykonanie tejto smernice a ktorí súhlasili pred 1. júlom 1994 s využívaním, sa tieto nové výlučné práva považujú za postúpené.8. Členské štáty môžu ustanoviť dátum, od ktorého neodňateľné právo na primeranú odmenu podľa článku 4 existuje, tento dátum však nemôže byť neskorší ako 1. júl 1997.9. Pri zmluvách dohodnutých pred 1. júlom 1994 prichádza do úvahy neodňateľné právo na primeranú odmenu podľa článku 4 len tam, kde autori alebo výkonní umelci alebo ich zástupcovia o to požiadali pred 1. januárom 1997. Ak sa nemôžu nositelia práv o výške odmeny dohodnúť, môžu výšku primeranej odmeny určiť členské štáty.Článok 14Vzťah medzi autorským právom a príbuznými právamiOchrana práv príbuzných autorskému právu podľa tejto smernice ponecháva nedotknutú ochranu autorského práva a žiadnym spôsobom ju neovplyvňuje.Článok 15Záverečné ustanovenia1. Členské štáty uvedú do platnosti zákony, iné právne prepisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 1. júla 1994. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.Článok 16Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 19. novembra 1992Za RadupredsedaE. Leigh[1] Ú. v. ES C 53, 28.2.1991, s. 35 aÚ. v. ES C 128, 20.5.1992, s. 8.[2] Ú. v. ES C 67, 16.3.1992, s. 92 a rozhodnutie z 28. októbra 1992 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).[3] Ú. v. ES C 269, 14.10.1991, s. 54.[4] Prípady 60/84 a 61/84, ECR, 1985, s. 2605.[5] Ú. v. ES L 122, 17.5.1991, s. 42.--------------------------------------------------


title: Smernica Komisie zo 14. júla 1976, ktorou sa prispôsobuje technickému pokroku smernica Rady z 27. júna 1967 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa klasifikácie, balenia a označovania nebezpečných látok

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31976L0907

Úradný vestník L 360 , 30/12/1976 S. 0001 - 0424 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 6 S. 0003  Grécke špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 5 S. 0003  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 6 S. 0003  Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 6 S. 0003  Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 13 Zväzok 6 S. 0003

		Smernica Komisiezo 14. júla 1976,ktorou sa prispôsobuje technickému pokroku smernica Rady z 27. júna 1967 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa klasifikácie, balenia a označovania nebezpečných látok(76/907/EHS)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady meniacu a doplňujúcu smernicu z 27. júna 1967 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa klasifikácie, balenia a označovania nebezpečných látok [1], naposledy zmenenú a doplnenú smernicou z 24. júna 1975 [2], a najmä jeho článkov 8a, 8b a 8c,keďže príloha I smernice z 27. júna 1967 obsahuje zoznam nebezpečných látok, klasifikovaných podľa atómového čísla prvku najcharakteristickejšieho pre ich vlastnosti, spolu s metódami pre označenie každej látky (značka, označenie špecifického rizika a označenie na bezpečné používanie);keďže preskúmanie zoznamu nebezpečných látok ukázalo, že ho je potrebné prispôsobiť vo svetle najnovších vedeckých a technických poznatkov; keďže na trh bol v posledných rokoch uvedený nemalý počet nových nebezpečných látok;keďže je preto vhodné nahradiť prílohu uvedenej smernice novou prílohou I;keďže prílohy III a IV smernice z 27. júna 1967 obsahujú označenie špecifického rizika (R-vety) a odporúčané označenie na bezpečné používanie (S-vety), ktoré sa ukázali príliš početné na ich uvedenie na etikete; keďže je preto potrebné znížiť ich počet bez zníženia efektívnosti a základného účelu označovania etiketami; keďže pre tieto okolnosti je vhodné nahradiť uvedené prílohy novými prílohami III a IV;keďže, aby sa etikety nepreťažovali nápismi, opatrenie má podľa možnosti zlúčiť vety R a S;keďže opatrenia tejto smernice sú v súlade so stanoviskom Výboru na prispôsobovanie sa smerníc technickému pokroku pri odstraňovaní technických prekážok obchodu s nebezpečnými látkami a prípravkami,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Prílohy I, III a IV smernice Rady z 27. júna 1967 týkajúce sa aproximácie zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení vzťahujúcich sa ku klasifikácii, baleniu a označovaniu nebezpečných látok sa nahradzujú prílohami tejto smernice.Článok 2Do 1. mája 1977 členské štáty prijmú a uverejnia opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Bezodkladne o tom informujú Komisiu. Tieto opatrenia sa budú uplatňovať od 1. júla 1977.Článok 3Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 14. júla 1976Za KomisiuFinn Gundelachčlen Komisie[1] Ú. v. ES L 196, 16.8.1967, s. 1.[2] Ú. v. ES L 183, 14.7.1975, s. 22.--------------------------------------------------PRÍLOHA IZoznam nebezpečných látokPozri smernicu Komisie 93/72/EHS, Ú. v. ES L 258, 16. 10. 1993, s. 29.--------------------------------------------------PRÍLOHA IIIPovaha špecifických rizík spojených s nebezpečnými látkami a prípravkamiPozri smernicu Komisie 2001/59/ES, Ú. v. ES L 225, 21. 8. 2001, s. 1.--------------------------------------------------PRÍLOHA IVŠtandardné pokyny pre bezpečné zaobchádzanie s nebezpečnými látkami a prípravkamiPozri smernicu Komisie 2001/59/ES, Ú. v. ES L 225, 21. 8. 2001, s. 1.--------------------------------------------------