title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/412 z  11. marca 2015 , ktorou sa mení smernica 2001/18/ES, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať pestovanie geneticky modifikovaných organizmov (GMO) na ich území  Text s významom pre EHP

text:
               13.3.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 68/1

         SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2015/412
   z 11. marca 2015,
   ktorou sa mení smernica 2001/18/ES, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať pestovanie geneticky modifikovaných organizmov (GMO) na ich území
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
   so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
   konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
   keďže:

               (1)

               Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES (4) a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (5) sa stanovuje komplexný právny rámec na povoľovanie geneticky modifikovaných organizmov (ďalej len „GMO“), ktorý sa v plnej miere vzťahuje na GMO určené na účely pestovania v celej Únii ako osivo alebo iný množiteľský materiál rastlín (ďalej len „GMO určené na pestovanie“).

               (2)

               Podľa uvedeného právneho rámca sa vyžaduje, aby GMO určené na pestovanie podstúpili individuálne posúdenie rizika predtým, než sa povolí ich uvedenie na trh Únie, v súlade s prílohou II k smernici 2001/18/ES, pričom sa zohľadnia priame, nepriame, bezprostredné a neskoršie, ako aj kumulatívne dlhodobé účinky na ľudské zdravie a životné prostredie. Toto posúdenie rizika poskytuje vedecké odporúčanie s cieľom zabezpečiť informácie počas rozhodovacieho postupu a nasleduje po ňom rozhodnutie o riadení rizika. Cieľom uvedeného postupu povoľovania je zabezpečiť vysokú úroveň ochrany ľudského života a zdravia, zdravia zvierat a dobrých životných podmienok zvierat, životného prostredia a záujmov spotrebiteľov a zároveň zabezpečiť účinné fungovanie vnútorného trhu. Na celom území Únie by sa mala dosiahnuť a udržiavať jednotná vysoká úroveň ochrany zdravia, životného prostredia a spotrebiteľov. V rámci smernice 2001/18/ES a jej následného vykonávania by sa vždy mala zohľadňovať zásada predbežnej opatrnosti.

               (3)

               V súlade so závermi zasadnutia Rady zo 4. decembra 2008 o geneticky modifikovaných organizmoch (ďalej len „závery zo zasadnutia Rady z roku 2008“) je nevyhnutné zasadzovať sa o zlepšenie vykonávania právneho rámca na povoľovanie GMO. V tejto súvislosti by sa mali predpisy o posudzovaní rizika podľa potreby pravidelne aktualizovať, aby sa zohľadnil nepretržitý vývoj vedeckých poznatkov a analytických postupov, najmä s prihliadnutím na dlhodobé účinky geneticky modifikovaných plodín na životné prostredie, ako aj na ich prípadné účinky na necieľové organizmy, charakteristiky prijímajúceho prostredia a geografické oblasti, v ktorých sa geneticky modifikované plodiny môžu pestovať, a na kritériá a požiadavky na posudzovanie GMO produkujúcich GMO odolných voči pesticídom a herbicídom. Prílohy k smernici 2001/18/ES by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

               (4)

               Okrem povolenia na uvedenie na trh musia geneticky modifikované odrody spĺňať aj požiadavky práva Únie týkajúce sa uvádzania osiva a množiteľského materiálu rastlín na trh, ktoré sú stanovené najmä v smerniciach Rady 66/401/EHS (6), 66/402/EHS (7), 68/193/EHS (8), 98/56/ES (9), 1999/105/ES (10), 2002/53/ES (11), 2002/54/ES (12), 2002/55/ES (13), 2002/56/ES (14), 2002/57/ES (15) a 2008/90/ES (16). Pokiaľ ide o uvedené smernice, smernice 2002/53/ES a 2002/55/ES obsahujú ustanovenia, ktoré členským štátom umožňujú za určitých presne vymedzených podmienok zakázať používanie odrody na celom svojom území alebo na jeho časti alebo stanoviť primerané podmienky na pestovanie odrody.

               (5)

               Keď je GMO v súlade s právnym rámcom Únie povolený na účely pestovania a spĺňa, pokiaľ ide o odrodu, ktorá má byť uvedená na trh, požiadavky práva Únie týkajúce sa uvádzania osiva a množiteľského materiálu rastlín na trh, nesmú členské štáty zakázať ani obmedziť jeho voľný pohyb na svojom území ani mu v takomto pohybe brániť, a to s výnimkou podmienok stanovených v práve Únie.

               (6)

               Skúsenosti ukázali, že pestovanie GMO je téma, ktorou sa dôkladnejšie zaoberajú členské štáty. Otázky týkajúce sa uvádzania GMO na trh a ich dovozu by naďalej mali byť regulované na úrovni Únie, aby zostal zachovaný vnútorný trh. Pestovanie si však v určitých prípadoch môže vyžadovať väčšiu pružnosť, keďže je oblasťou s výraznými národnými, regionálnymi a miestnymi aspektmi vzhľadom na svoje prepojenie s využívaním pôdy, miestnymi poľnohospodárskymi štruktúrami a ochranou alebo zachovávaním biotopov, ekosystémov a typov krajiny. V súlade s článkom 2 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) členské štáty majú právomoc prijímať právne záväzné akty, ktorými sa obmedzuje alebo zakazuje pestovanie GMO na ich území po tom, čo bolo povolené uvádzanie týchto GMO na trh Únie. Táto flexibilita by však nemala nepriaznivo ovplyvňovať spoločný postup povoľovania, najmä hodnotiaci proces, ktorý vykonáva v prvom rade Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“).

               (7)

               V uplynulých rokoch na účely obmedzenia alebo zákazu pestovania GMO niektoré členské štáty v dôsledku nových alebo dodatočných informácií, ktoré sa sprístupnili odo dňa súhlasu a ktoré ovplyvňujú posudzovanie environmentálnych rizík, alebo v dôsledku prehodnotenia existujúcich informácií využili bezpečnostné doložky a núdzové opatrenia podľa článku 23 smernice 2001/18/ES a článku 34 nariadenia (ES) č. 1829/2003. Iné členské štáty využili oznamovací postup ustanovený v článku 114 ods. 5 a 6 ZFEÚ, na základe ktorého sa vyžaduje predloženie nových vedeckých dôkazov týkajúcich sa ochrany životného alebo pracovného prostredia. Okrem toho sa rozhodovací proces v prípade pestovania GMO ukázal ako obzvlášť náročný, a to vzhľadom na vyjadrenie národných záujmov, ktoré sa netýkajú len otázok spojených s bezpečnosťou GMO v súvislosti so zdravím alebo životným prostredím.

               (8)

               V tejto súvislosti sa zdá byť vhodné poskytnúť členským štátom v súlade so zásadou subsidiarity väčšiu pružnosť pri rozhodovaní o tom, či chcú na svojom území pestovať GMO bez toho, aby počas povoľovacieho postupu alebo po ňom došlo k ovplyvneniu posúdenia rizík ustanoveného v systéme EÚ pre povoľovanie GMO, a nezávisle od opatrení, ktoré sú členské štáty, v ktorých sa pestujú GMO, oprávnené prijímať na základe uplatnenia smernice 2001/18/ES s cieľom predísť nezámernej prítomnosti GMO v iných výrobkoch alebo od ktorých sa takéto prijímanie vyžaduje. Poskytnutie tejto možnosti členským štátom zrejme zlepší proces povoľovania GMO a súčasne zrejme zaručí slobodu voľby pre spotrebiteľov, poľnohospodárov a subjekty a zabezpečí väčšiu zrozumiteľnosť pre dotknuté zainteresované strany v súvislosti s pestovaním GMO v Únii. Touto smernicou by sa preto malo podporiť hladké fungovanie vnútorného trhu.

               (9)

               S cieľom zabezpečiť, aby pestovanie GMO nevyústilo do ich nezámernej prítomnosti v ostatných výrobkoch, a pri súčasnom zohľadnení zásady subsidiarity by sa osobitná pozornosť mala venovať predchádzaniu možnej cezhraničnej kontaminácii z členského štátu, v ktorom je pestovanie umožnené, do susedného členského štátu, v ktorom je zakázané, s výnimkou prípadov, keď dotknuté členské štáty súhlasia s tým, že vzhľadom na osobitné geografické podmienky to nie je potrebné.

               (10)

               V odporúčaní Komisie z 13. júla 2010 (17) sa členským štátom poskytujú usmernenia na rozvoj opatrení v oblasti koexistencie vrátane pohraničných oblastí. V odporúčaniach sa členské štáty podnecujú, aby navzájom spolupracovali na zavádzaní vhodných opatrení na hraniciach medzi členskými štátmi, aby sa zamedzilo neplánovaným dôsledkom cezhraničnej kontaminácie.

               (11)

               Počas povoľovacieho postupu pre daný GMO by sa členskému štátu mala poskytnúť možnosť požiadať, aby sa upravil geografický rozsah pôsobnosti ohlásenia/žiadosti, ktoré predložil v súlade s časťou C smernice 2001/18/ES alebo v súlade s článkami 5 a 17 nariadenia (ES) č. 1829/2003 v tom zmysle, že celé územie alebo časť územia tohto členského štátu bude vylúčená z pestovania. Komisia by mala tento postup uľahčiť tým, že žiadosť členského štátu bezodkladne predloží ohlasovateľovi/žiadateľovi a ohlasovateľ/žiadateľ by mal na túto žiadosť reagovať v rámci ustanovenej lehoty.

               (12)

               Geografický rozsah pôsobnosti ohlásenia/žiadosti by sa mal zodpovedajúcim spôsobom upraviť s výnimkou prípadu, ak ohlasovateľ/žiadateľ potvrdí rozsah pôsobnosti svojho ohlásenia/žiadosti v rámci ustanovenej lehoty odo dňa oznámenia, keď ho Komisia o uvedenej žiadosti upovedomila. Takýmto potvrdením však nie sú dotknuté právomoci Komisie v súlade s článkom 19 smernice 2001/18/ES alebo článkami 7 a 19 nariadenia (ES) č. 1829/2003 vykonať takúto úpravu, ak je to vhodné, v nadväznosti na posúdenie environmentálnych rizík, ktoré uskutočnil úrad.

               (13)

               Hoci sa očakáva, že väčšina obmedzení alebo zákazov prijatých podľa tejto smernice sa vykoná v štádiu udelenia alebo obnovenia súhlasu/povolenia, mala by sa členským štátom okrem toho poskytnúť možnosť prijať odôvodnené opatrenia, ktorými sa obmedzí alebo zakáže pestovanie GMO alebo skupiny GMO definovaných plodinou či vlastnosťami predtým povolených na celom ich území alebo na jeho časti, a to na základe odlišných a doplnkových dôvodov ako tých, ktoré sa hodnotili v súlade s harmonizovaným súborom predpisov Únie, t. j. so smernicou 2001/18/ES a nariadením (ES) č. 1829/2003, pričom tieto dôvody musia byť v súlade s právom Únie. Uvedené dôvody sa môžu týkať cieľov politiky v oblasti životného prostredia alebo poľnohospodárstva alebo to môžu byť iné závažné dôvody ako mestské a územné plánovanie, využívanie pôdy, sociálno-ekonomické vplyvy, koexistencia a verejná politika. Tieto dôvody možno uplatniť jednotlivo alebo v kombinácii v závislosti od konkrétnych okolností členského štátu, regiónu alebo oblasti, v ktorej sa budú opatrenia uplatňovať.

               (14)

               Úroveň ochrany zdravia ľudí alebo zvierat a životného prostredia, ktorá bola stanovená pre celú Úniu, umožňuje jednotné vedecké posúdenie na celom území Únie, a táto smernica by túto situáciu nemala zmeniť. Preto by členský štát – aby sa vyhol akémukoľvek zásahu do právomocí, ktoré majú posudzovatelia rizík a tí, ktorí riziká riadia, podľa smernice 2001/18/ES a nariadenia (ES) č. 1829/2003 – mal používať len dôvody týkajúce sa cieľov politiky životného prostredia súvisiace s dôsledkami, ktoré sú odlišné a doplnkové k posudzovaniu rizík pre zdravie a životné prostredie v kontexte povoľovacích postupov ustanovených v smernici 2001/18/ES a nariadení (ES) č. 1829/2003, ako napríklad zachovanie a rozvoj poľnohospodárskych postupov, ktoré umožňujú lepšie zosúladenie produkcie a udržateľnosti ekosystémov, alebo zachovanie miestnej biodiverzity vrátane určitých biotopov a ekosystémov alebo určitých typov prírodných a krajinných prvkov, ako aj špecifických ekosystémových funkcií a služieb.

               (15)

               Členské štáty by tiež mali mať možnosť založiť rozhodnutia, ktoré prijmú na základe smernice 2001/18/ES na dôvodoch týkajúcich sa sociálno-ekonomických vplyvov, ktoré môžu vyplynúť z pestovania GMO na území dotknutého členského štátu. Hoci sa opatrenia koexistencie riešili odporúčaním Komisie z 13. júla 2010, členské štáty by mali mať tiež možnosť prijať opatrenia, ktorými sa podľa tejto smernice obmedzuje alebo zakazuje pestovanie povolených GMO na celom ich území alebo jeho časti. Uvedené dôvody môžu súvisieť s vysokými nákladmi, nerealizovateľnosťou alebo nemožnosťou zavedenia opatrení zabezpečujúcich koexistenciu v dôsledku osobitných geografických podmienok, akými sú napríklad malé ostrovy alebo horské oblasti, alebo potrebou predchádzať prítomnosti GMO v iných výrobkoch, ako napríklad v špecifických alebo osobitných výrobkoch. Okrem toho Komisia na základe žiadosti v záveroch zo zasadnutia Rady z roku 2008 predložila Európskemu parlamentu a Rade správu o sociálno-ekonomických dôsledkoch pestovania GMO. Závery tejto správy môžu členským štátom poskytnúť cenné informácie týkajúce sa rozhodovania na základe tejto smernice. Dôvody súvisiace s cieľmi poľnohospodárskej politiky môžu zahŕňať potrebu chrániť rozmanitosť v poľnohospodárskej výrobe a potrebu zabezpečiť čistotu osiva a množiteľského materiálu rastlín. Členským štátom by sa taktiež malo umožniť, aby svoje opatrenia založili aj na iných dôvodoch, ktoré môžu zahŕňať využívanie pôdy, územné plánovanie či iné legitímne faktory, a to aj tie, ktoré sa týkajú kultúrnych tradícií.

               (16)

               Obmedzenia alebo zákazy prijaté na základe tejto smernice by sa mali týkať pestovania, a nie voľného pohybu a dovozu geneticky modifikovaných osív a množiteľského materiálu rastlín ako výrobkov alebo ako ich súčasti, ani produktov ich úrody a okrem toho by mali byť v súlade so zmluvami, najmä pokiaľ ide o zásadu nediskriminácie medzi domácimi a zahraničnými výrobkami, zásadu proporcionality a článok 34, článok 36 a článok 216 ods. 2 ZFEÚ.

               (17)

               Opatrenia členských štátov prijaté na základe tejto smernice by mali byť predmetom postupu s kontrolou a poskytovania informácií na úrovni Únie. Opatrenia členských štátov prijaté na základe tejto smernice by mali byť predmetom postupu s kontrolou a poskytovania informácií na úrovni Únie Vzhľadom na úroveň kontroly a informácií Únie nie je navyše potrebné uplatňovanie smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES (18). Členské štáty môžu obmedziť alebo zakázať pestovanie GMO na celom svojom území alebo jeho časti odo dňa nadobudnutia účinnosti povolenia Únie a počas celého trvania súhlasu/povolenia pod podmienkou, že uplynulo ustanovené obdobie zastavenia konania, počas ktorého mala Komisia možnosť vyjadriť pripomienky k navrhovaným opatreniam. Dotknutý členský štát by mal preto Komisii oznámiť návrh uvedených opatrení najmenej 75 dní pred ich prijatím, aby Komisia mala možnosť k nim vyjadriť pripomienky, a počas tohto obdobia by sa mal zdržať prijímania a vykonávania uvedených opatrení. Po uplynutí ustanoveného obdobia zastavenia konania by členský štát mal mať možnosť prijať opatrenia v pôvodne navrhovanej podobe alebo v podobe, v akej zohľadní pripomienky Komisie.

               (18)

               Počas ustanoveného obdobia zastavenia konania žiadateľ o povolenie/držiteľ povolenia, ktorého by sa týkali opatrenia, ktorými sa obmedzí alebo zakáže pestovanie GMO v členskom štáte, by sa mal zdržať všetkých činností súvisiacich s pestovaním tohto GMO v danom členskom štáte.

               (19)

               Rozhodnutia o obmedzení alebo zákaze pestovania GMO členskými štátmi na celom ich území alebo časti ich územia by nemali brániť vykonávaniu biotechnologického výskumu za predpokladu, že sa pri jeho vykonávaní dodržiavajú všetky potrebné bezpečnostné opatrenia týkajúce sa zdravia ľudí a zvierat a ochrany životného prostredia a že táto činnosť nie je v rozpore s dodržiavaním dôvodov, na základe ktorých bolo toto obmedzenie alebo zákaz zavedené. Úrad a členské štáty by sa okrem toho mali zameriavať na vytvorenie rozsiahlej siete vedeckých organizácií, v ktorej by boli zastúpené všetky odbory vrátane ekologických, a mali by spolupracovať, aby včas zistili prípadné rozdiely medzi vedeckými stanoviskami a vyriešili či objasnili sporné vedecké otázky. Komisia a členské štáty by mali zabezpečiť, aby boli zaručené potrebné zdroje pre nezávislý výskum možných rizík spojených so zámerným uvoľňovaním GMO alebo s ich uvádzaním na trh a aby nezávislí výskumníci mali prístup k všetkému relevantnému materiálu za súčasného dodržania práv duševného vlastníctva.

               (20)

               Vzhľadom na význam vedeckých dôkazov pri rozhodovaní o zákaze alebo povolení GMO by úrad mal zhromažďovať a analyzovať výsledky výskumu, ktoré sa týkajú rizika alebo nebezpečenstva GMO pre ľudské zdravie alebo životné prostredie, a informovať manažérov rizika o každom prípadnom riziku. Tieto informácie by mali byť prístupné verejnosti.

               (21)

               Členský štát by mal mať možnosť požiadať príslušný orgán alebo Komisiu, aby celé jeho územie alebo jeho časť opätovne začlenila do geografického rozsahu pôsobnosti súhlasu/povolenia, z ktorého boli predtým vyňaté. V takomto prípade by nemalo byť potrebné postúpiť žiadosť držiteľovi súhlasu/povolenia a žiadať ho o jeho súhlas. Geografický rozsah pôsobnosti súhlasu alebo rozhodnutia o povolení by mal primerane upraviť príslušný orgán, ktorý udelil písomný súhlas, alebo Komisia podľa smernice 2001/18/ES alebo podľa nariadenia (ES) č. 1829/2003.

               (22)

               Písomné súhlasy alebo rozhodnutia o povolení, ktoré sa vydali alebo prijali s geografickým rozsahom pôsobnosti obmedzeným na určité oblasti, alebo opatrenia prijaté členskými štátmi v súlade s touto smernicou, ktorá obmedzujú alebo zakazujú pestovanie GMO, by nemali brániť používaniu povolených GMO inými členskými štátmi alebo ho zakazovať. Okrem toho by touto smernicou a vnútroštátnymi opatreniami prijatými podľa nej nemali byť dotknuté požiadavky práva Únie týkajúce sa nezámernej a náhodnej prítomnosti GMO v geneticky nemodifikovaných odrodách osiva a množiteľského materiálu rastlín a táto smernica ani vnútroštátne opatrenia prijaté podľa nej by nemali brániť pestovaniu odrôd, ktoré tieto požiadavky spĺňajú.

               (23)

               V nariadení (ES) č. 1829/2003 sa ustanovuje, že odkazy v častiach A a D smernice 2001/18/ES na GMO povolené podľa časti C uvedenej smernice sa rovnocenne vzťahujú aj na GMO povolené podľa uvedeného nariadenia. Preto by sa opatrenia prijaté členskými štátmi podľa smernice 2001/18/ES mali vzťahovať aj na GMO povolené podľa nariadenia (ES) č. 1829/2003.

               (24)

               Touto smernicou nie sú dotknuté povinnosti členských štátov v oblasti voľného pohybu konvenčného osiva, množiteľského materiálu rastlín a produktov ich úrody v súlade s príslušným právom Únie a v súlade so ZFEÚ.

               (25)

               V záujme zaručenia vysokej ochrany spotrebiteľa by členské štáty a subjekty mali tiež prijať účinné opatrenia na označovanie a poskytovanie informácií v súlade s nariadením (ES) č. 1829/2003 a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1830/2003 (19), aby sa zaručila transparentnosť v otázke prítomnosti GMO vo výrobkoch.

               (26)

               V záujme zosúladenia cieľov tejto smernice s legitímnymi záujmami hospodárskych subjektov vo vzťahu k schváleným GMO alebo ku GMO, ktoré pred nadobudnutím účinnosti tejto smernice prechádzali procesom schvaľovania, by sa mali ustanoviť vhodné prechodné ustanovenia. Prechodné ustanovenia sú odôvodnené aj potrebou predísť vzniku možných narušení hospodárskej súťaže z dôvodu odlišného zaobchádzania s aktuálnymi držiteľmi povolení v porovnaní s budúcimi žiadateľmi o povolenie. V záujme právnej istoty by sa dĺžka obdobia, počas ktorého sa môžu prijímať takéto prechodné ustanovenia, mala obmedziť na čas, ktorý je nevyhnutne potrebný na zabezpečenie bezproblémového prechodu na nový režim. Takéto prechodné ustanovenia by mali preto členským štátom umožniť uplatniť ustanovenia tejto smernice na produkty, ktoré boli pred nadobudnutím účinnosti tejto smernice už schválené alebo ktoré prechádzali procesom schvaľovania, pod podmienkou, že to nebude mať vplyv na povolené geneticky modifikované odrody osiva a na povolený geneticky modifikovaný množiteľský materiál rastlín, ktoré už sú legálne vysadené.

               (27)

               Ustanovenia stanovené v článkoch 26b a 26c smernice 2001/18/ES sa uplatňujú bez toho, aby nimi bol dotknutý článok 23 uvedenej smernice, ako aj článok 34 nariadenia (ES) č. 1829/2003.

               (28)

               Smernica 2001/18/ES by sa preto mala primeraným spôsobom zmeniť,

         PRIJALI TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Smernica 2001/18/ES sa mení takto:

               1.

               Do článku 26a sa vkladá tento odsek:
               „1a.   Od 3. apríla 2017 členské štáty, v ktorých sa pestujú GMO, prijmú vhodné opatrenia v hraničných oblastiach svojich území s cieľom zamedziť možnej cezhraničnej kontaminácii do susedných členských štátov, v ktorých je pestovanie GMO zakázané, ak nie sú takéto opatrenia zbytočné na základe osobitných geografických podmienok. Tieto opatrenia sa oznamujú Komisii.“

               2.

               Vkladajú sa tieto články:
               „Článok 26b
               Pestovanie
               1.   Počas povoľovacieho postupu pre daný GMO alebo pri obnovení súhlasu/povolenia môže členský štát požiadať o úpravu geografického rozsahu pôsobnosti písomného súhlasu alebo povolenia v tom zmysle, že celé územie alebo časť územia tohto členského štátu sa má vylúčiť z pestovania. Táto žiadosť musí byť oznámená Komisii najneskôr 45 dní odo dňa rozoslania hodnotiacej správy uvedenej v článku 14 ods. 2 tejto smernice alebo odo dňa prijatia stanoviska Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín podľa článku 6 ods. 6 a článku 18 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1829/2003. Komisia bezodkladne predloží žiadosť členského štátu ohlasovateľovi/žiadateľovi a ostatným členským štátom. Komisia zverejní žiadosť prostredníctvom elektronických prostriedkov.
               2.   Do 30 dní od dňa, keď Komisia predloží túto žiadosť, ohlasovateľ/žiadateľ môže upraviť alebo potvrdiť geografický rozsah pôsobnosti svojho ohlásenia/žiadosti.
               V prípade nepotvrdenia sa úprava geografického rozsahu pôsobnosti ohlásenia/žiadosti zapracuje do písomného súhlasu vydaného v súlade s touto smernicou a prípadne do rozhodnutia vydaného v súlade s článkom 19 tejto smernice, ako aj rozhodnutia o povolení prijatého v súlade s článkami 7 a 19 nariadenia (ES) č. 1829/2003.
               Písomný súhlas vydaný podľa tejto smernice a v náležitých prípadoch rozhodnutie vydané v súlade s článkom 19 tejto smernice, ako aj rozhodnutie o povolení prijaté v súlade s článkami 7 a 19 nariadenia (ES) č. 1829/2003 sa následne vydajú na základe upraveného geografického rozsahu pôsobnosti ohlásenia/žiadosti.
               Ak sa žiadosť v súlade s odsekom 1 tohto článku oznamuje Komisii po dátume rozoslania hodnotiacej správy podľa článku 14 ods. 2 tejto smernice alebo po doručení stanoviska Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín podľa článku 6 ods. 6 a článku 18 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1829/2003, harmonogramy stanovené v článku 15 tejto smernice na vydávanie súhlasu alebo prípadne v článkoch 7 a 19 nariadenia (ES) č. 1829/2003 na predloženie návrhu rozhodnutia na prijatie výboru sa predĺžia o jednotný čas 15 dní bez ohľadu na počet členských štátov, ktoré tieto žiadosti predkladajú.
               3.   Ak sa podľa odseku 1 tohto článku nepredloží žiadna žiadosť alebo ak ohlasovateľ/žiadateľ potvrdí geografický rozsah pôsobnosti svojho pôvodného ohlásenia/žiadosti, môže členský štát prijať opatrenia, ktorými na celom svojom území alebo na jeho časti obmedzí alebo zakáže pestovanie GMO alebo skupiny GMO definovanej plodinou či vlastnosťami, ktorá bola predtým povolená v súlade s časťou C tejto smernice alebo s nariadením (ES) č. 1829/2003, ak sú takéto opatrenia v súlade s právom Únie, sú odôvodnené, primerané a nediskriminačné a okrem toho sú založené na závažných dôvodoch súvisiacich s:

                           a)

                           cieľmi poľnohospodárskej politiky;

                           b)

                           územným plánovaním;

                           c)

                           využívaním pôdy;

                           d)

                           sociálno-ekonomickými vplyvmi;

                           e)

                           predchádzaním prítomnosti GMO v iných produktoch bez toho, aby bol dotknutý článok 26a;

                           f)

                           cieľmi poľnohospodárskej politiky;

                           g)

                           verejnou politikou.

                     Tieto dôvody môžu byť uplatnené jednotlivo alebo v kombinácii s výnimkou dôvodu uvedeného v písmene g), ktorý sa nemôže použiť individuálne, v závislosti od konkrétnych okolností členského štátu, regiónu alebo oblasti, v ktorej sa budú opatrenia uplatňovať, avšak v žiadnom prípade nesmú byť v rozpore s posúdením environmentálnych rizík vykonaným podľa tejto smernice alebo nariadenia (ES) č. 1829/2003.
               4.   Členský štát, ktorý má v úmysle prijať opatrenia podľa odseku 3 tohto článku, najprv oznámi svoj návrh opatrení a zodpovedajúce príslušné dôvody Komisii. Toto oznámenie sa môže uskutočniť pred ukončením postupu povoľovania GMO v súlade s časťou C tejto smernice alebo nariadením (ES) č. 1829/2003. Počas obdobia 75 dní plynúceho odo dňa, keď sa takéto oznámenie uskutočnilo:

                           a)

                           dotknutý členský štát sa zdrží prijímania a vykonávania uvedených opatrení;

                           b)

                           dotknutý členský štát zabezpečí, aby sa subjekty zdržali pestovania príslušného GMO alebo príslušných GMO, a

                           c)

                           Komisia môže vyjadriť akékoľvek pripomienky, ktoré považuje za vhodné.

                     Po uplynutí 75-dňového obdobia uvedeného v prvom pododseku môže dotknutý členský štát počas celého trvania súhlasu/povolenia a odo dňa nadobudnutia účinnosti povolenia Únie uvedené opatrenia prijať buď v pôvodne navrhovanej podobe, alebo po zohľadnení nezáväzných pripomienok Komisie. O uvedených opatreniach sa bezodkladne upovedomí Komisia, ostatné členské štáty a držiteľ povolenia.
               Členské štáty zverejnia všetky takéto opatrenia všetkým príslušným subjektom vrátane pestovateľov.
               5.   Ak si členský štát želá, aby sa celé jeho územie alebo jeho časť opätovne začlenili do geografického rozsahu pôsobnosti súhlasu/povolenia, z ktorého boli predtým vyňaté podľa odseku 2, môže na tento účel podať žiadosť príslušnému orgánu, ktorý vydal písomný súhlas podľa tejto smernice, alebo Komisii, ak bol GMO povolený podľa nariadenia (ES) č. 1829/2003. Geografický rozsah pôsobnosti súhlasu alebo rozhodnutia o povolení zodpovedajúcim spôsobom upravuje príslušný orgán, ktorý písomný súhlas vydal, alebo prípadne Komisia.
               6.   Na účely úpravy geografického rozsahu pôsobnosti súhlasu/povolenia GMO podľa odseku 5:

                           a)

                           v prípade GMO, ktoré bolo povolené v súlade s touto smernicou, upraví príslušný orgán, ktorý písomný súhlas udelil, zodpovedajúcim spôsobom geografický rozsah pôsobnosti súhlasu a po vykonaní úpravy informuje Komisiu, členské štáty a držiteľa povolenia;

                           b)

                           v prípade GMO povoleného v súlade s nariadením (ES) č. 1829/2003 upraví Komisia zodpovedajúcim spôsobom rozhodnutie o povolení, pričom neuplatňuje postup ustanovený v článku 35 ods. 2 uvedeného nariadenia. Komisia zodpovedajúcim spôsobom informuje členské štáty a držiteľa povolenia.

                     7.   Ak členský štát zruší opatrenia prijaté podľa odsekov 3 a 4, bezodkladne o tom upovedomí Komisiu a ostatné členské štáty.
               8.   Opatrenia prijaté podľa tohto článku neovplyvňujú voľný pohyb povolených GMO ako výrobkov alebo ako súčasti výrobkov.
               Článok 26c
               Prechodné opatrenia
               1.   Od 2. apríla do 3. októbra 2015 môže členský štát požiadať, aby sa upravil geografický rozsah pôsobnosti podaného ohlásenia/podanej žiadosti alebo udeleného povolenia, ktoré boli podané/udelené pred 2. aprílom 2015, v súlade s touto smernicou alebo s nariadením (ES) č. 1829/2003. Komisia bezodkladne predloží žiadosť členského štátu ohlasovateľovi/žiadateľovi a ostatným členským štátom.
               2.   V prípade, že bolo podané ohlásenie/žiadosť a ohlasovateľ/žiadateľ nepotvrdil geografický rozsah pôsobnosti svojho pôvodného ohlásenia/žiadosti do 30 dní od oznámenia žiadosti uvedenej v odseku 1 tohto článku, geografický rozsah pôsobnosti ohlásenia/žiadosti sa upraví zodpovedajúcim spôsobom. Písomný súhlas vydaný podľa tejto smernice a v prípade potreby rozhodnutie vydané v súlade s článkom 19 tejto smernice, ako aj rozhodnutie o povolení prijaté v súlade s článkami 7 a 19 nariadenia (ES) č. 1829/2003 sa následne vydajú na základe upraveného geografického rozsahu pôsobnosti ohlásenia/žiadosti.
               3.   Ak bolo povolenie už udelené a držiteľ povolenia nepotvrdil geografický rozsah pôsobnosti povolenia do 30 dní od oznámenia žiadosti uvedenej v odseku 1 tohto článku, povolenie sa primerane upraví. V prípade písomného súhlasu v súlade s touto smernicou príslušný orgán primerane upraví geografický rozsah pôsobnosti a po vykonaní úpravy informuje Komisiu, členské štáty a držiteľa povolenia. V prípade povolenia v súlade s nariadením (ES) č. 1829/2003 upraví Komisia zodpovedajúcim spôsobom rozhodnutie o povolení, pričom neuplatňuje postup ustanovený v článku 35 ods. 2 uvedeného nariadenia. Komisia zodpovedajúcim spôsobom informuje členské štáty a držiteľa povolenia.
               4.   Ak nebola podľa odseku 1 tohto článku podaná žiadna žiadosť alebo ak ohlasovateľ/žiadateľ alebo prípadne držiteľ povolenia potvrdil geografický rozsah pôsobnosti svojej pôvodnej žiadosti alebo prípadne povolenia, odseky 3 až 8 článku 26b sa uplatňujú mutatis mutandis.
               5.   Týmto článkom nie je dotknuté pestovanie akéhokoľvek GMO osiva ani množiteľského materiálu rastlín, ktoré boli zákonne vysadené pred obmedzením alebo pred zákazom pestovania GMO v členskom štáte.
               6.   Opatrenia prijaté podľa tohto článku neovplyvňujú voľný pohyb povolených GMO ako výrobkov alebo ako súčasti výrobkov.“

         Článok 2
   Najneskôr 3. apríla 2019 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, ktorej predmetom bude využívanie tejto smernice členskými štátmi vrátane účinnosti ustanovení, ktorým sa členským štátom umožňuje obmedziť alebo zakázať pestovanie GMO na celom ich území alebo na jeho časti a hladké fungovanie vnútorného trhu. K správe sa môžu pripojiť legislatívne návrhy, ktoré Komisia považuje za vhodné.
   Do toho istého dátumu uvedeného v prvom odseku Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade aj správu o skutočnej náprave škôd na životnom prostredí, ktoré môžu vzniknúť z dôvodu pestovania GMO, a to na základe informácií postúpených Komisii podľa článkov 20 a 31 smernice 2001/18/ES a článkov 9 a 21 nariadenia (ES) č. 1829/2003.
   Článok 3
   Najneskôr do 3. apríla 2017 Komisia aktualizuje prílohy k smernici 2001/18/ES v súlade s článkom 27 uvedenej smernice, čo sa týka posúdenia environmentálnych rizík, s cieľom začleniť posilnené usmernenia úradu z roku 2010 o posudzovaní environmentálnych rizík geneticky modifikovaných rastlín a ďalej na týchto usmerneniach budovať.
   Článok 4
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Štrasburgu 11. marca 2015

            Za Európsky parlament

            predseda

         M. SCHULZ

            Za Radu

            predsedníčka

         Z. KALNIŅA-LUKAŠEVICA

      (1)  Ú. v. EÚ C 54, 19.2.2011, s. 51.

      (2)  Ú. v. EÚ C 102, 2.4.2011, s. 62.

      (3)  Pozícia Európskeho parlamentu z 5. júla 2011 (Ú. v. EÚ C 33 E, 5.2.2013, s. 350) a pozícia Rady v prvom čítaní z 23. júla 2014 (Ú. v. EÚ C 349, 3.10.2014, s. 1). Pozícia Európskeho parlamentu z 13. januára 2015 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 2. marca 2015.

      (4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES z 12. marca 2001 o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia a o zrušení smernice Rady 90/220/EHS (Ú. v. ES L 106, 17.4.2001, s. 1).

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 z 22. septembra 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách (Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 1).

      (6)  Smernica Rady 66/401/EHS zo 14. júna 1966 o uvádzaní osiva krmovín na trh (Ú. v. ES 125, 11.7.1966, s. 2298/66).

      (7)  Smernica Rady 66/402/EHS zo 14. júna 1966 týkajúca sa obchodovania s osivom obilnín (Ú. v. ES 125, 11.7.1966, s. 2309/66).

      (8)  Smernica Rady 68/193/EHS z 9. apríla 1968 o obchodovaní s materiálom na vegetatívne rozmnožovanie viniča (Ú. v. ES L 93, 17.4.1968, s. 15).

      (9)  Smernica Rady 98/56/ES z 20. júla 1998 o obchodovaní s množiteľským materiálom okrasných rastlín (Ú. v. ES L 226, 13.8.1998, s. 16).

      (10)  Smernica Rady 1999/105/ES z 22. decembra 1999 o uvádzaní množiteľského materiálu lesných kultúr na trh (Ú. v. ES L 11, 15.1.2000, s. 17).

      (11)  Smernica Rady 2002/53/ES z 13. júna 2002 o spoločnom katalógu odrôd poľnohospodárskych rastlinných druhov (Ú. v. ES L 193, 20.7.2002, s. 1).

      (12)  Smernica Rady 2002/54/ES z 13. júna 2002 o obchodovaní s osivom repy (Ú. v. ES L 193, 20.7.2002, s. 12).

      (13)  Smernica Rady 2002/55/ES z 13. júna 2002 o obchodovaní s osivom zelenín (Ú. v. ES L 193, 20.7.2002, s. 33).

      (14)  Smernica Rady 2002/56/ES z 13. júna 2002 o obchodovaní so sadivom zemiakov (Ú. v. ES L 193, 20.7.2002, s. 60).

      (15)  Smernica Rady 2002/57/ES z 13. júna 2002 o obchodovaní s osivom olejnín a priadnych rastlín (Ú. v. ES L 193, 20.7.2002, s. 74).

      (16)  Smernica Rady 2008/90/ES z 29. septembra 2008 o uvádzaní množiteľského materiálu ovocných drevín a ovocných drevín určených na výrobu ovocia do obehu (Ú. v. EÚ L 267, 8.10.2008, s. 8).

      (17)  Odporúčanie Komisie z 13. júla 2010 o usmerneniach pre tvorbu vnútroštátnych opatrení pre koexistenciu na predchádzanie nezámernej prítomnosti GMO v konvenčných a ekologických plodinách (Ú. v. EÚ C 200, 22.7.2010, s. 1).

      (18)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES z 22. júna 1998 o postupe pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov (Ú. v. ES L 204, 21.7.1998, s. 37).

      (19)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1830/2003 z 22. septembra 2003 o sledovateľnosti a označovaní geneticky modifikovaných organizmov a sledovateľnosti potravín a krmív vyrobených z geneticky modifikovaných organizmov, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 2001/18/ES (Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 24).


title: Smernica Rady 97/74/ES z 15. decembra 1997, ktorá na Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska rozširuje smernicu 94/45/ES o zriaďovaní európskej zamestnaneckej rady alebo postupu v podnikoch s významom na úrovni spoločenstva a v skupinách podnikov s významom na úrovni spoločenstva pre účely informovania zamestnancov a prerokovania s nimi

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31997L0074

Úradný vestník L 010 , 16/01/1998 S. 0022 - 0023

		Smernica Rady 97/74/ESz 15. decembra 1997,ktorá na Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska rozširuje smernicu 94/45/ES o zriaďovaní európskej zamestnaneckej rady alebo postupu v podnikoch s významom na úrovni spoločenstva a v skupinách podnikov s významom na úrovni spoločenstva pre účely informovania zamestnancov a prerokovania s nimi (97/74/ES)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu ustanovujúcu Európske spoločenstvo a hlavne jej článok 100,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na názor Európskeho parlamentu [2],so zreteľom na názor Hospodárskeho a sociálneho výboru [3],keďže Rada konajúca podľa Dohody o sociálnej politike pripojenej k protokolu 14 zmluvy a hlavne jej článok 2 ods. 2 prijala smernicu 94/45/ES [4]; keďže v dôsledku toho uvedená smernica neplatí na Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska;keďže Európska Rada na svojom zasadnutí v Amsterdame 16. a 17. júna 1997 zaznamenala súhlas s Dohodou o medzivládnej konferencii na začlenenie Dohody o sociálnej politike do zmluvy a taktiež zaznamenala, že by sa mali nájsť prostriedky, aby sa poskytol právny účinok želaniu Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska akceptovať smernice už prijaté na základe tejto Dohody pred podpisom Amsterdamskej zmluvy; pretože táto smernica sa pokúša dosiahnuť tento cieľ rozšírením smernice 94/45/ES na Veľkú Britániu;keďže skutočnosť, že smernica 94/45/ES neplatí vo Veľkej Británii, ovplyvňuje priamo fungovanie vnútorného trhu; keďže uplatňovanie uvedenej smernice vo všetkých členských štátoch zlepší fungovanie vnútorného trhu;keďže smernica 94/45/ES uvádza maximálne 17 členov osobitného rokovacieho orgánu; keďže takýto počet zodpovedá 14 členským štátom, ktoré sú zmluvnou stranou Dohody o sociálnej politike, plus trom zvyšným zmluvným stranám európskej hospodárskej oblasti; keďže prijatie tejto smernice uvedie celkový počet štátov pokrytých smernicou 94/45/ES na 18; keďže preto vyššie uvedené maximum by sa malo zvýšiť na 18 tak, aby bol zastúpený každý členský štát, v ktorom má podnik s významom na úrovni spoločenstva jednu alebo viac organizácií, alebo v ktorom skupina podnikov s významom na úrovni spoločenstva má kontrolujúci podnik, alebo jeden alebo viac kontrolovaných podnikov;keďže smernica 94/45/ES uvádza osobitné zaobchádzanie, ktoré sa má udeliť podnikom s významom na úrovni spoločenstva a skupinám podnikov s významom na úrovni spoločenstva, v ktorých existuje dohoda z 22. septembra 1996, ktorá pokrýva celú pracovnú silu, poskytujúca nadnárodné informácie a porady so zamestnancami; keďže podľa toho by sa podnikom s významom na úrovni spoločenstva a skupinám podnikov s významom na úrovni spoločenstva, ktoré spadajú do rozsahu tejto smernice výlučne v dôsledku jej uplatnenia na Veľkú Britániu, udelilo podobné zaobchádzanie;keďže prijatie tejto smernice spôsobí uplatnenie smernice 94/45/ES vo všetkých členských štátoch vrátane Veľkej Británie; keďže od dátumu, kedy táto smernica nadobudne platnosť, pojem "členské štáty" v smernici 94/45/ES by sa interpretoval ako zahŕňajúci Veľkú Britániu tam, kde je to primerané;keďže členské štáty boli požiadané, aby prijali zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia tak, aby spĺňali smernicu 94/45/ES najneskôr do dvoch rokov po jej prijatí; keďže podobné obdobie by sa udelilo Veľkej Británii a aj ostatným členským štátom, aby prijali nevyhnutné opatrenia na splnenie tejto smernice,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Bez toho, aby bol dotknutý článok 3, smernica 94/45/ES bude platiť pre Veľkú Britániu a Severné Írsko.Článok 2V článku 5 ods. 2 písm. b) smernice 94/45/ES sa "17" nahrádza "18".Článok 31. Povinnosti vyplývajúce z tejto smernice nebudú platiť na podniky s významom na úrovni spoločenstva alebo skupiny podnikov s významom na úrovni spoločenstva, ktoré výlučne v dôsledku článku 1 spadajú do rozsahu tejto smernice pod podmienkou, že v deň stanovený v článku 4 ods. 1) alebo v deň jej transpozície v predmetnom členskom štáte, kde je to skôr než uvedený deň, existuje už dohoda pokrývajúca celú pracovnú silu uvádzajúca nadnárodné informácie a porady zamestnancov.2. Keď dohody uvedené v odseku 1 vypršia, zmluvné strany týchto dohôd sa môžu spoločne rozhodnúť, že ich obnovia. Ak to tak nie je, bude platiť smernica 94/45/ES ako je rozšírená touto smernicou.Článok 41. Členské štáty prijmú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia nevyhnutné na splnenie tejto smernice najneskôr 15. decembra 1999 alebo zabezpečia najneskôr k tomuto dátumu, že sociálni partneri zavedú požadované ustanovenia pomocou dohody, pričom členské štáty sú povinné prijať všetky nevyhnutné opatrenia, ktoré im kedykoľvek umožňujú garantovať výsledky uložené touto smernicou. Budú o tom okamžite informovať Komisiu.2. Kde členské štáty prijmú tieto opatrenia, budú obsahovať odkaz na túto smernicu alebo budú doplnené takým odkazom pri príležitosti ich oficiálneho zverejnenia. Spôsoby uskutočnenia takéhoto odkazu stanovenia členské štáty.Článok 5Táto smernica je určená členským štátom.V Bruseli 15. decembra 1997Za RadupredsedaJ.-C. Juncker[1] Ú. v. ES C 335, 6.11.1997.[2] Ú. v. ES 371, 8.12.1997.[3] Ú. v. ES C 355, 21.11.1997.[4] Ú. v. ES L 254, 30.9.1994, s. 64.--------------------------------------------------


title: Smernica 98/7/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 16. februára 1998, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 87/102/EHS o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na spotrebiteľský úver

text:
Avis juridique important

|

31998L0007

Official Journal L 101 , 01/04/1998 P. 0017 - 0023

SMERNICA 98/7/ES EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADYzo 16. februára 1998,ktorou sa mení a dopĺňa smernica 87/102/EHS o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na spotrebiteľský úverEURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIEso zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na jej článok 100a,so zreteľom na návrh Komisie[1] [2],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru[3],konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 189b zmluvy[4],keďže je žiaduce, aby sa v celom spoločenstve používala jediná metóda výpočtu ročnej percentuálnej úrokovej sadzby pre spotrebiteľský úver s cieľom podporiť vytvorenie a fungovanie vnútorného trhu a zabezpečiť, aby spotrebitelia užívali výhody ochrany na vysokej úrovni;keďže článok 5 smernice 87/102/EHS[5] zavádza metódu alebo metódy spoločenstva výpočtu ročnej percentuálnej úrokovej sadzby;keďže na zavedenie tejto jedinej metódy je žiaduce zostaviť matematický vzorec, slúžiaci na výpočet ročnej percentuálnej úrokovej sadzby a určenie nákladových položiek úveru, ktoré sa majú pri výpočte použiť prostredníctvom určenia nákladov, ktoré sa nesmú zohľadniť;keďže príloha II k smernici 87/102/EHS zaviedla matematický vzorec na výpočet ročnej percentuálnej úrokovej sadzby a článok 1a ods. 2 tejto smernice stanovuje, že úroky sú vylúčené z výpočtu "celkových nákladov úveru, ktoré vzniknú spotrebiteľovi";keďže členským štátom, ktoré pred 1. marcom 1990 uplatňovali právne predpisy, ktoré dovoľovali použitie iného matematického vzorca na výpočet ročnej percentuálnej úrokovej sadzby, bolo dovolené pokračovať v uplatňovaní takýchto právnych predpisov počas trojročného prechodného obdobia od 1. januára 1993;keďže Komisia podala Rade správu, ktorá so zreteľom na skúsenosti umožňuje uplatniť v spoločenstve jediný matematický vzorec na výpočet ročnej percentuálnej úrokovej sadzby;keďže žiadne členské štáty nevyužili článok 1a ods. 3 smernice 87/102/EHS, ktorý v niektorých členských štátoch vylučuje z výpočtu ročnej percentuálnej úrokovej sadzby niektoré náklady a ktorý sa preto stal obsolentným;keďže je potrebná presnosť aspoň na jedno desatinné miesto;keďže za rok sa považuje 365 dní alebo 365,25 dňa alebo (pri priestupných rokoch) 366 dní, 52 týždňov alebo 12 rovnakých mesiacov; keďže za rovnaký mesiac sa považuje 30,41666 dňa;keďže je žiaduce, aby spotrebitelia mali možnosť rozpoznať terminológiu, ktorou rôzne členské štáty označujú "ročnú percentuálnu úrokovú sadzbu";keďže je vhodné bez zbytočného meškania študovať, do akej miery je potrebná ďalšia harmonizácia nákladových položiek spotrebiteľského úveru, aby sa európskym spotrebiteľom umožnilo lepšie porovnávanie skutočných percentuálnych úrokových sadzieb, ponúkaných inštitúciami v rôznych členských štátoch, čím sa zaistí harmonické fungovanie vnútorného trhu,PRIJALI TÚTO SMERNICU:Článok 1Smernica 87/102/EHS sa mení a dopĺňa takto:a) Článok 1a ods. 1 písm. a) sa nahrádza týmto:- vo verzii smernice v gréckom jazyku:"                     (,   )         () ,           .",- vo verzii smernice v anglickom jazyku:"Ročná percentuálna úroková sadzba je sadzba, ktorá sa, na základe jednoročného obdobia, rovná súčasnej hodnote všetkých záväzkov (pôžičky, splátky a úroky), či už budúcich alebo existujúcich, na ktorých sa dohodli veriteľ a požičiavajúci. Táto sadzba sa vypočíta v súlade s matematickým vzorcom, uvedeným v prílohe II.";b) článok 1a ods. 3 sa vypúšťa;c) článok 1a ods. 5 sa vypúšťa;d) článok 3 sa nahrádza týmto:"Bez toho, aby bola dotknutá smernica Rady 84/450/EHS z 10. septembra 1984 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na zavádzajúcu reklamu[6] a bez toho, aby boli dotknuté pravidlá a zásady uplatniteľné v prípade nekalej reklamy, musí akákoľvek reklama, alebo akákoľvek ponuka, ktorá je zobrazená v obchodných priestoroch, v ktorých nejaká osoba ponúka úver, alebo ponúka zorganizovanie dohody o úvere a ktorá určuje úrokovú sadzbu, alebo akékoľvek hodnoty vzťahujúce sa na náklady úveru, obsahovať aj oznámenie o ročnej percentuálnej úrokovej sadzbe vo forme reprezentatívneho príkladu, ak to nie je uskutočniteľné v inej forme.e) Príloha II sa nahrádza textom prílohy I pripojenej k tejto smernici;f) Príloha III sa nahrádza textom prílohy II pripojenej k tejto smernici.Článok 21. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do dvoch rokov po tom, čo táto smernica nadobudne účinnosť. Budú o tom informovať Komisiu.Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty2. Členské štáty oznámia Komisii znenie ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.Článok 3Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 6. februára 1998Za Európsky parlament za Radupredseda predsedaJ. M. GIL-ROBLES J. CUNNINGHAMPRÍLOHA I"PRÍLOHA IIZÁKLADNÁ ROVNICA VYJADRUJÚCA ROVNOSŤ PÔŽIČIEK NA JEDNEJ STRANE A SPLÁTOK A ÚROKOV NA DRUHEJ STRANE(image from english version!!!)Význam písmen a znakov:K je číslo pôžičkyK´ je číslo splátky alebo platby úrokovAK je čiastka pôžičky KA´K´ je čiastka splátky číslo K´ predstavuje sumum je číslo ostatnej pôžičkym´ je číslo ostatnej splátky alebo platby úrokovtK je interval, vyjadrený v rokoch alebo zlomkoch roku, ktorý uplynul medzi dátumompôžičky č.1 a dátumami následných pôžičiek č.2 až miK´ je interval, vyjadrený v rokoch alebo zlomkoch roku, ktorý uplynul medzi dátumom pôžičky č.1 a dátumami splátok alebo platieb úrokov č.1 až m´i je percentuálna sadzba, ktorú možno vypočítať (buď algebrou, pomocou série aproximácií, alebo pomocou počítačového programu), nakoľko ostatné prvky rovnice sú známe zo zmluvy alebo iným spôsobom.Poznámky:a) Čiastky zaplatené oboma stranami v rozdielnych časových bodoch sa nemusia nevyhnutne rovnať a nemusia byť nevyhnutne zaplatené v rovnakých intervaloch.b) Začiatočným dátumom je dátum prvej pôžičky.c) Intervaly medzi dátumami, použitými vo výpočte, sa vyjadrujú v rokoch, alebo zlomkoch roku. Za rok sa považuje 365 dní alebo 365,25 dňa alebo (pri priestupných rokoch) 366 dní, 52 týždňov alebo 12 rovnakých mesiacov. Za rovnaký mesiac sa považuje 30,41666 dňa (t. j. 365/12).d) Výsledok výpočtu bude vyjadrený s presnosťou aspoň na jedno desatinné miesto. Pri zaokrúhľovaní na konkrétny počet desatinných miest platí nasledovné pravidlo:Ak sa hodnota číslice na desatinnom mieste, nasledujúcou za daným desatinným miestom, rovná alebo je väčšia ako 5, hodnota číslice na danom desatinnom mieste sa zväčší o jednu.e) Členské štáty zabezpečia, aby sa použiteľnými metódami riešenia dospelo k výsledkom zhodným s výsledkami príkladov uvedených v prílohe III."PRÍLOHA II"PRÍLOHA IIIPRÍKLADY VÝPOČTOVA. VÝPOČET ROČNEJ PERCENTUÁLNEJ ÚROKOVEJ SADZBY NA ZÁKLADE KALENDÁRNEHO ROKA (1 ROK = 365 DNÍ (ALEBO 366 DNÍ PRI PRIESTUPNÝCH ROKOCH)).Prvý príkladPožičaná suma: S = 1 000 ECU dňa 1. januára 1994Suma je splatená jednou splátkou vo výške 1 200 ECU dňa 1. júla 1995, t. j., 1 1/2 roka alebo 546 dní (365 + 181) po dátume pôžičky.Po dosadení do rovnice:(image!!!)alebo:(image!!!)Výsledok bude zaokrúhlený na 13 % (alebo na 12,96 %, ak sa uprednostňuje presnosť na dve desatinné miesta).Druhý príkladPožičaná suma je S = 1 000 ECU, ale veriteľ si ponechá 50 ECU na administratívne výdaje, takže pôžička v podstate obnáša 950 ECU. Rovnako ako v prvom príklade je vykonaná splátka vo výške 1 200 ECU dňa 1. júla 1995.Po dosadení do rovnice:(image!!!)alebo:(image!!!)Výsledok bude zaokrúhlený na 16,9 %.Tretí príkladDňa 1. januára 1994 je požičaná suma 1 000 ECU, spláca sa v dvoch splátkach, obe po 600 ECU - prvá splátka po 1 roku, druhá po 2 rokoch.Po dosadení do rovnice:(image)Rovnica sa vyrieši algebrou a jej výsledkom bude i = 0,1306623, čo sa zaokrúhli na 13,1 % (alebo 13,07 %, ak sa uprednostňuje presnosť na dve desatinné miesta).Štvrtý príkladDňa 1. januára 1994 je požičaná suma S = 1 000 ECU a čiastky, ktoré má splatiť požičiavajúci, sú:Po 3 mesiacoch (0,25 roku/90 dní): 272 ECUPo 6 mesiacoch (0,5 roku/181 dní): 272 ECUPo 12 mesiacoch (1 rok/365 dní): 544 ECU-------------Celkom: 1 088 ECUPo dosadení do rovnice:(image!!!)Táto rovnica umožňuje vypočítať i prostredníctvom série aproximácií, ktorú možno naprogramovať na vreckovej kalkulačke.Výsledok je i = 0,13226, čo sa zaokrúhli na 13,2 % (alebo na 13,23 %, ak sa uprednostňuje presnosť na dve desatinné miesta).B. VÝPOČET ROČNEJ PERCENTUÁLNEJ ÚROKOVEJ SADZBY NA ZÁKLADE ŠTANDARDNÉHO ROKA (1 ROK = 365 DNÍ ALEBO 365,25 DŇA, 52 TÝŽDŇOV, ALEBO 12 ROVNAKÝCH MESIACOV).Prvý príkladPožičaná suma: S = 1 000 ECUTáto je splatená jedinou splátkou vo výške 1 200 ECU, a to 1,5 roka (t. j. 1,5 x 365 = 547,5 dňa, 1,5 x 365,25 = 547,875 dňa, 1,5 x 366 = 549 dní, 1,5 x 12 = 18 mesiacov, alebo 1,5 x 52 = 78 týždňov) po dátume pôžičky.Po dosadení do rovnice:(image!!!)alebo:(image!!!)Výsledok bude zaokrúhlený na 12,9 % (alebo na 12,92 %, ak sa uprednostňuje presnosť na dve desatinné miesta).Druhý príkladPožičaná suma je S = 1 000 ECU, ale veriteľ si ponechá 50 ECU na administratívne výdaje, takže pôžička v podstate obnáša 950 ECU. Rovnako ako v prvom príklade je vykonaná splátka vo výške 1 200 ECU 1,5 roka po dátume pôžičky.Po dosadení do rovnice:(image!!!)alebo:(image!!!)Výsledok bude zaokrúhlený na 16,9 % (alebo na 16,85 %, ak sa uprednostňuje presnosť na dve desatinné miesta).Tretí príkladDňa 1. januára 1994 je požičaná suma 1 000 ECU, spláca sa v dvoch splátkach, obe po 600 ECU - prvá splátka po 1 roku, druhá po 2 rokoch.Po dosadení do rovnice:(image!!!)Rovnica sa vyrieši algebrou a jej výsledkom bude i = 0,13066, čo sa zaokrúhli na 13,1 % (alebo 13,07 %, ak sa uprednostňuje presnosť na dve desatinné miesta).Štvrtý príkladDňa 1. januára 1994 je požičaná suma S = 1000 ECU a čiastky, ktoré má splatiť požičiavajúci, sú:Po 3 mesiacoch (0,25 roku/13 týždňov/91,25 dňa/91,3125 dňa): 272 ECUPo 6 mesiacoch (0,5 roku/26 týždňov/182,5 dňa/182,625 dňa): 272 ECUPo 12 mesiacoch (1 rok/52 týždňov/365 dní/365,25 dňa): 544 ECU-----------Celkom: 1 088 ECUPo dosadení do rovnice:(image!!!)Táto rovnica umožňuje vypočítať i prostredníctvom série aproximácií, ktorú možno naprogramovať na vreckovej kalkulačke.Výsledok je i = 0,13185, čo sa zaokrúhli na 13,2 % (alebo na 13,19 %, ak sa uprednostňuje presnosť na dve desatinné miesta)."[1] Ú. v. ES C 235, 13. 8. 1996, s. 8 a[2] Ú. v. ES C 137, 3. 5. 1997, s. 9.[3] Ú. v. ES C 30, 30. 1. 1997, s. 94.[4] Stanovisko Európskeho parlamentu z 20. februára 1997 (Ú. v. ES C 83, 17. 3. 1997, s. 108), spoločná pozícia Rady zo 7. júla 1997 (Ú. v. ES C 284, 19. 9. 1997, s. 1) a rozhodnutie Európskeho parlamentu z 19. novembra 1997. Rozhodnutie Rady z 18. decembra 1997.[5] Ú. v. ES L 42, 12. 2. 1987, s. 48. Smernica zmenené a doplnená smernicou 90/88/EHS (Ú. v. ES L 61, 10. 3. 1990, s. 14).[6] Ú. v. ES L 250, 19.9.1984, s. 17. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 97/55/ES (Ú. v. ES L 280, 23.10.1997, s. 18).


title: Smernica Komisie 1999/26/ES z 20. apríla 1999, ktorou sa technickému pokroku prispôsobuje smernica Rady 93/94/EHS o mieste na inštalovanie zadnej registračnej tabuľky dvoj- alebo trojkolesových motorových vozidielText s významom pre EHP.

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31999L0026

Úradný vestník L 118 , 06/05/1999 S. 0032 - 0035

		Smernica Komisie 1999/26/ESz 20. apríla 1999,ktorou sa technickému pokroku prispôsobuje smernica Rady 93/94/EHS o mieste na inštalovanie zadnej registračnej tabuľky dvoj- alebo trojkolesových motorových vozidiel(Text s významom pre EHP)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEVso zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady 92/61/EHS z 30. júna 1992 o typovom schválení dvojkolesových alebo trojkolesových motorových vozidiel [1], zmenenú a doplnenú aktom o pristúpení Rakúska, Fínska a Švédska, a najmä na jej článok 16,so zreteľom na smernicu Rady 93/94/EHS z 29. októbra 1993 o mieste na inštalovanie zadnej registračnej tabuľky dvoj- alebo trojkolesových motorových vozidiel [2], a najmä na jej článok 3,(1) keďže smernica 93/94/EHS je jednou zo samostatných smerníc postupu ES typového schvaľovania zavedeného smernicou 92/61/EHS; keďže z toho dôvodu ustanovenia smernice 92/61/EHS, týkajúce sa systémov vozidla, komponentov a samostatných technických jednotiek, platia pre uvedenú smernicu;(2) keďže rozvoj technológie teraz umožňuje prispôsobiť smernicu Rady 93/94/EHS technickému pokroku; keďže v záujme zabezpečenia správneho fungovania systému typového schvaľovania ako celku, je potrebné objasniť alebo doplniť niektoré ustanovenia príslušnej smernice;(3) keďže pre tento účel je potrebné upraviť podmienky zaťaženia vozidiel pri meraní sklonu a podmienky týkajúce sa rozmerov miesta na inštalovanie zadnej registračnej tabuľky štvorkoliek vybavených karosériou ako aj zladiť obrázok 1 so skutočnou polohou vozidiel počas testov a lepšie špecifikovať niektoré odkazy v informačnom dokumente;(4) keďže opatrenia uvedené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Výboru pre prispôsobenie sa technickému pokroku, založeného podľa článku 13 smernice Rady 70/156/EHS [3], naposledy zmenenej a doplnenej smernicou Európskeho parlamentu a Rady 98/91/ES [4],PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Príloha k smernici 93/94/EHS sa týmto mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tejto smernici.Článok 21. S účinnosťou od 1. januára 2000, nesmú členské štáty z dôvodov týkajúcich sa miesta na inštalovanie zadnej registračnej tabuľky:- zamietnuť udeliť typu dvoj- alebo trojkolesového vozidla ES typové schválenie,- zakázať registráciu, predaj alebo uvedenie do prevádzky dvoj- alebo trojkolesových motorových vozidiel,ak miesto na inštalovanie zadnej registračnej tabuľky spĺňa požiadavky smernice 93/94/EHS, zmenené a doplnené touto smernicou.2. S účinnosťou od 1. júla 2000 členské štáty musia zamietnuť udeliť ES typové schválenie akémukoľvek typu dvoj- alebo trojkolesového motorového vozidla, z dôvodov týkajúcich sa miesta na inštalovanie zadnej registračnej tabuľky, ak nie sú splnené požiadavky smernice 93/94/EHS, zmenené a doplnené touto smernicou.Článok 31. Členské štáty najneskôr do 31. decembra 1999 prijmú a uverejnia opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Tieto opatrenia budú uplatňovať od 1. januára 2000.Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.2. Členské štáty oznámia Komisii znenie základných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.Článok 4Táto smernica nadobudne účinnosť 20. deň po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 5Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 20. apríla 1999Za KomisiuMartin Bangemannčlen Komisie[1] Ú. v. ES L 225, 10.8.1992, s. 72.[2] Ú. v. ES L 311, 14.12.1993, s. 83.[3] Ú. v. ES L 42, 23.2.1970, s. 1.[4] Ú. v. ES L 11, 16.1.1999, s. 25.--------------------------------------------------PRÍLOHA1. Bod 1.1 sa nahrádza takto:"1.1 Mopedy a ľahké štvorkolky bez karosérie".2. Bod 1.2 sa nahrádza takto:"1.2 Motocykle, trojkolky s maximálnym výkonom do 15 kW a štvorkolky iné ako ľahké štvorkolky bez karosérie".3. Bod 1.3 sa nahrádza takto:"1.3 Trojkolky s maximálnym výkonom nad 15 kW, ľahké štvorkolky vybavené karosériou a štvorkolky iné než ľahké štvorkolky vybavené karosériou".4. Bod 3.1.2 sa nahrádza takto:"3.1.2 môže byť odklonená od vertikály maximálne 30 ° u nezaťaženého vozidla, keď je plocha s registračným číslom obrátená smerom hore;".5. Bod 3.1.3 sa nahrádza takto:"3.1.3 môže byť odklonená od vertikály maximálne 15 ° u nezaťaženého vozidla, keď je plocha s registračným číslom obrátená smerom dole;".6. Bod 4.1 sa nahrádza takto:"4.1 Žiadny bod miesta na inštalovanie zadnej registračnej tabuľky nesmie byť u nezaťaženého vozidla vyššie než 1,5 m nad zemou".7. Bod 5.1 sa nahrádza takto:"5.1 Žiadny bod miesta na inštalovanie zadnej registračnej tabuľky nesmie byť u nezaťaženého vozidla nižšie než 0,20 m nad zemou, alebo nižšie než je polomer kolies nad zemou, ak je tento menší než 0,20 m".8. Obrázok 1 sa nahrádza nasledovným obrázkom:+++++ TIFF +++++Uhol geometrickej viditeľnosti (dvojrovina s horizontálnou hranou)"9. Doplnok 1 sa nahrádza takto:"Doplnok 1Informačný dokument vzhľadom na miesto na inštalovanie zadnej registračnej tabuľky typu dvoj- alebo trojkolesového motorového vozidla(priloží sa k žiadosti o typové schválenie komponentu, ak sa predkladá oddelene od žiadosti o typové schválenie vozidla)Poradové číslo (pridelené žiadateľom):Žiadosť o typové schválenie komponentu vzhľadom na miesto na inštalovanie zadnej registračnej tabuľky typu dvoj- alebo trojkolesového motorového vozidla musí obsahovať informácie uvedené v prílohe II k smernici 92/61/EHS, časti A, v bodoch:- 0.1,- 0.2,- 0.4 až 0.6,- 2.2,- 2.2.1,- 9.6,- 9.6.1."--------------------------------------------------


title: Smernica Rady 2013/64/EÚ zo 17. decembra 2013 , ktorou sa menia smernice Rady 91/271/EHS a 1999/74/ES a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2006/7/ES, 2006/25/ES a 2011/24/EÚ z dôvodu zmeny štatútu Mayotte vo vzťahu k Európskej únii

text:
               28.12.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 353/8

      SMERNICA RADY 2013/64/EÚ
   zo 17. decembra 2013,
   ktorou sa menia smernice Rady 91/271/EHS a 1999/74/ES a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2006/7/ES, 2006/25/ES a 2011/24/EÚ z dôvodu zmeny štatútu Mayotte vo vzťahu k Európskej únii
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 349,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   po predložení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),
   po porade s Výborom regiónov,
   konajúc v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada sa rozhodnutím 2012/419/EÚ (3) rozhodla zmeniť štatút Mayotte vo vzťahu k Únii s účinnosťou od 1. januára 2014. Mayotte teda od tohto dátumu prestáva byť zámorskou krajinou alebo územím a stáva sa najvzdialenejším regiónom v zmysle článku 349 a článku 355 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (ďalej len „Mayotte“). Po tejto zmene právneho štatútu Mayotte sa právne predpisy Únie budú uplatňovať na Mayotte od 1. januára 2014. Vzhľadom na osobitnú štrukturálnu sociálnu a hospodársku situáciu Mayotte mali by sa ustanoviť určité špecifické opatrenia vo viacerých oblastiach.

               (2)

               Je vhodné zohľadniť osobitnú situáciu na Mayotte, pokiaľ ide o stav životného prostredia, ktorý si vyžaduje značné zlepšenie, aby spĺňal environmentálne ciele stanovené v práve Únie, na čo je potrebný dodatočný čas. Konkrétne opatrenia na postupné zlepšovanie životného prostredia by sa mali prijať v konkrétnych lehotách.

               (3)

               Aby sa dodržali požiadavky smernice Rady 91/271/EHS (4), musia sa na Mayotte prijať opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby aglomerácie mali zberné systémy pre komunálne odpadové vody. Pre takéto opatrenia sú potrebné práce na infraštruktúre, ktoré by mali byť v súlade s príslušnými administratívnymi a plánovacími postupmi a ktoré navyše si vyžadujú zriadenie systémov na meranie a monitorovanie vypúšťania komunálnych odpadových vôd. Preto by sa Francúzsku vzhľadom na osobitnú štrukturálnu a hospodársku situáciu Mayotte mala poskytnúť dostatočná lehota na splnenie týchto požiadaviek.

               (4)

               V oblasti poľnohospodárstva, pokiaľ ide o smernicu Rady 1999/74/ES (5), treba poznamenať, že nosnice na Mayotte sa chovajú v neprispôsobených klietkach. So zreteľom na značné investície a prípravné práce potrebné na nahradenie neprispôsobených klietok prispôsobenými klietkami alebo alternatívnymi systémami je potrebné odložiť zákaz používania neprispôsobených klietok až o 48 mesiacov od 1. januára 2014. Na zamedzenie narušeniam hospodárskej súťaže by sa vajcia pochádzajúce zo zariadení používajúcich neprispôsobené klietky mali predávať len na miestnom trhu na Mayotte. Vajcia vyprodukované v neprispôsobených klietkach by mali byť špeciálne označené, aby sa zjednodušili potrebné kontroly.

               (5)

               Pokiaľ ide o smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ (6), na riadne vykonávanie smernice v súvislosti s plánmi manažmentu povodia je potrebné, aby Francúzsko prijalo a vykonalo plány manažmentu povodia, ktoré obsahujú technické a administratívne opatrenia na dosiahnutie dobrého stavu vôd a na zabránenie zhoršeniu všetkých útvarov povrchových vôd. Vzhľadom na osobitnú štrukturálnu a hospodársku situáciu nového najvzdialenejšieho regiónu Mayotte by sa mala poskytnúť dostatočná lehota na prijatie a vykonanie týchto opatrení.

               (6)

               Pokiaľ ide o smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/7/ES (7), na splnenie požiadaviek tejto smernice je potrebné výrazne zlepšiť súčasný stav povrchových vôd na Mayotte. Kvalita vody určenej na kúpanie závisí priamo od čistenia komunálnych odpadových vôd a ustanovenia smernice 2006/7/ES možno postupne plniť, len ak aglomerácie ovplyvňujúce kvalitu komunálnych odpadových vôd budú dodržiavať požiadavky smernice 91/271/EHS. Mali by sa preto prijať konkrétne lehoty, aby Francúzsko mohlo dosiahnuť normy Únie, pokiaľ ide o kvalitu vody určenej na kúpanie na Mayotte ako nového najvzdialenejšieho regiónu a vzhľadom na jeho osobitnú sociálnu a hospodársku situáciu.

               (7)

               V oblasti sociálnej politiky by sa mali zohľadniť ťažkosti pri dodržiavaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/25/ES (8) na Mayotte k 1. januáru 2014. Na Mayotte vzhľadom na jeho prevládajúcu osobitnú sociálnu a hospodársku situáciu nie sú dostupné žiadne technické zariadenia na vykonávanie opatrení, ktoré sú potrebné na dodržiavanie tejto smernice v oblasti umelého optického žiarenia. Preto je vhodné oslobodiť Francúzsko do 31. decembra 2017 od určitých ustanovení tejto smernice za predpokladu, že tieto zariadenia nie sú na Mayotte k dispozícii, a to bez toho, aby boli dotknuté všeobecné zásady ochrany a prevencie v oblasti zdravia a bezpečnosti pracovníkov.

               (8)

               V záujme zaručenia vysokej úrovne ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov pri práci treba zaistiť konzultácie so sociálnymi partnermi, znížiť riziká vyplývajúce z výnimiek na minimum a dotknutí pracovníci by mali mať posilnený zdravotný dohľad. Dôležité je čo najviac skrátiť trvanie výnimky. Preto by sa vnútroštátne odchylné opatrenia mali každý rok preskúmať a mali by sa zrušiť hneď ako prestanú existovať okolnosti, ktoré ich opodstatňujú.

               (9)

               Pokiaľ ide o smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ (9), na jej transpozíciu sú potrebné viaceré zmeny s cieľom zabezpečiť kontinuitu starostlivosti a informovania pacientov. Preto je vhodné poskytnúť Francúzsku dodatočné obdobie 30 mesiacov od 1. januára 2014, aby mohlo uviesť do účinnosti ustanovenia potrebné na dodržiavanie tejto smernice v súvislosti s Mayotte.

               (10)

               Smernice 91/271/EHS, 1999/74/ES, 2000/60/ES, 2006/7/ES, 2006/25/ES a 2011/24/EÚ by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

         PRIJALA TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Zmeny smernice 91/271/EHS
   Smernica 91/271/EHS sa mení takto:

               1.

               V článku 3 sa dopĺňa tento odsek:
               „1a.   Odchylne od prvého a druhého pododseku odseku 1 Francúzsko v súvislosti s Mayotte ako najvzdialenejším regiónom v zmysle článku 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len ‚Mayotte‘) zabezpečí, aby všetky aglomerácie boli vybavené zbernými systémami pre komunálne odpadové vody:

                           —

                           najneskôr do 31. decembra 2020 pre aglomerácie s p. k. viac ako 10 000, ktoré pokryjú najmenej 70 % vypúšťaní vyprodukovaných na Mayotte,

                           —

                           najneskôr do 31. decembra 2027 pre aglomerácie s p. k. viac ako 2 000.“.

               2.

               V článku 4 sa dopĺňa tento odsek:
               „1a.   Odchylne od odseku 1 Francúzsko v súvislosti s Mayotte zabezpečí, aby komunálne odpadové vody vstupujúce do zberných systémov prešli pred vypustením sekundárnym čistením alebo ekvivalentným čistením:

                           —

                           najneskôr do 31. decembra 2020 pre aglomerácie s p. k. viac ako 15 000, ktoré spoločne s aglomeráciami uvedenými v článku 5 ods. 2a pokryjú najmenej 70 % vypúšťaní vyprodukovaných na Mayotte,

                           —

                           najneskôr do 31. decembra 2027 pre aglomerácie s p. k. viac ako 2 000.“.

               3.

               V článku 5 sa dopĺňa tento odsek:
               „2a.   Odchylne od odseku 2 Francúzsko v súvislosti s Mayotte zabezpečí, aby komunálne odpadové vody vstupujúce do zberných systémov prešli pred vypustením v citlivých oblastiach náročnejším čistením ako tým, ktoré je uvedené v článku 4 najneskôr do 31. decembra 2020 pre aglomerácie s p. k. viac ako 10 000, ktoré spoločne s aglomeráciami uvedenými v článku 4 ods. 1a pokryjú najmenej 70 % vypúšťaní vyprodukovaných na Mayotte.“.

               4.

               V článku 7 sa dopĺňa tento odsek:
               „Odchylne od prvého odseku lehota vymedzená v uvedenom odseku v súvislosti s Mayotte je výnimočne 31. december 2027.“.

               5.

               Článok 17 sa mení takto:

                           a)

                           V odseku 1 sa dopĺňa tento pododsek:
                           „Odchylne od prvého pododseku Francúzsko v súvislosti s Mayotte vypracuje program na vykonávanie tejto smernice do 30. júna 2014.“;

                           b)

                           v odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:
                           „Odchylne od prvého pododseku Francúzsko v súvislosti s Mayotte poskytne Komisii informácie o programe do 31. decembra 2014.“.

         Článok 2
   Zmena smernice 1999/74/ES
   V článku 5 smernice 1999/74/ES sa dopĺňa tento odsek:

      „3.   Odchylne od odseku 2 sa nosnice na Mayotte ako najvzdialenejšom regióne v zmysle článku 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len ‚Mayotte‘) môžu naďalej chovať v klietkach uvedených v tejto kapitole do 31. decembra 2017.
      Od 1. januára 2014 sa nesmú na Mayotte budovať alebo po prvýkrát uvádzať do prevádzky žiadne klietky uvedené v tejto kapitole.
      Vajcia pochádzajúce zo zariadení, kde sa chovajú nosnice v klietkach uvedených v tejto kapitole, sa uvádzajú len na miestny trh Mayotte. Takéto vajcia a ich balenia sa jasne označia špeciálnou značkou, čo umožní potrebné kontroly. Komisii sa do 1. januára 2014 oznámi presný opis tohto špeciálneho označenia.“.

   Článok 3
   Zmeny smernice 2000/60/ES
   Smernica 2000/60/ES sa týmto mení takto:

               1.

               Článok 4 sa mení takto:

                           a)

                           v odseku 1 sa dopĺňa tento pododsek:
                           „Pokiaľ ide o Mayotte ako najvzdialenejší región v zmysle článku 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len ‚Mayotte‘), lehota uvedená v písmene a) bodoch ii) a iii), v písmene b) bode ii) a v písmene c) je 22. december 2021.“;

                           b)

                           v odseku 4 sa úvodná veta nahrádza takto:
                           „Lehoty stanovené v odseku 1 môžu byť predĺžené na účely postupného dosahovania cieľov pre vodné útvary za predpokladu, že nenastane žiadne ďalšie zhoršenie stavu ovplyvneného vodného útvaru, keď budú splnené všetky nasledujúce podmienky:“.

               2.

               Článok 11 sa mení takto:

                           a)

                           v odseku 7 sa dopĺňa tento pododsek:
                           „Pokiaľ ide o Mayotte, prvá lehota uvedená v prvom pododseku je 22. december 2015 a druhá 22. december 2018.“;

                           b)

                           v odseku 8 sa dopĺňa tento pododsek:
                           „Pokiaľ ide o Mayotte, lehota uvedená v prvom pododseku je 22. december 2021.“.

               3.

               Článok 13 sa mení takto:

                           a)

                           v odseku 6 sa dopĺňa tento pododsek:
                           „Pokiaľ ide o Mayotte, lehota uvedená v prvom pododseku je 22. december 2015.“;

                           b)

                           v odseku 7 sa dopĺňa tento pododsek:
                           „Pokiaľ ide o Mayotte, lehota uvedená v prvom pododseku je 22. december 2021.“.

         Článok 4
   Zmeny smernice 2006/7/ES
   Smernica 2006/7/ES sa týmto mení takto:

               1.

               Článok 5 sa mení takto:

                           a)

                           v odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:
                           „Pokiaľ ide o Mayotte ako najvzdialenejší región v zmysle článku 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len ‚Mayotte‘), lehota uvedená v prvom pododseku je 31. december 2019.“;

                           b)

                           v odseku 3 sa dopĺňa tento pododsek:
                           „Pokiaľ ide o Mayotte, lehota uvedená v prvom pododseku je 31. december 2031.“.

               2.

               V článku 6 ods. 1 sa dopĺňa tento pododsek:
               „Pokiaľ ide o Mayotte, lehota uvedená v prvom pododseku je 30. jún 2015.“.

               3.

               V článku 13 ods. 2 sa dopĺňa tento pododsek:
               „Pokiaľ ide o Mayotte, lehota uvedená v prvom pododseku je 30. jún 2014.“.

         Článok 5
   Zmena smernice 2006/25/ES
   V smernici 2006/25/ES sa dopĺňa tento článok:

      „Článok 14a
      1.   Bez toho, aby boli dotknuté všeobecné zásady ochrany a prevencie v oblasti zdravia a bezpečnosti pracovníkov, Francúzsko sa môže do 31. decembra 2017 odchýliť od uplatňovania ustanovení potrebných na dodržiavanie tejto smernice na Mayotte ako najvzdialenejšom regióne v zmysle článku 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len ‚Mayotte‘), pokiaľ sú na toto uplatňovanie potrebné osobitné technické zariadenia a tieto zariadenia nie sú na Mayotte k dispozícii.
      Prvý pododsek sa neuplatňuje na povinnosti stanovené v článku 5 ods. 1 tejto smernice ani na ustanovenia tejto smernice, v ktorých sú vyjadrené všeobecné zásady stanovené v smernici 89/391/EHS.
      2.   Všetkým výnimkám z tejto smernice vyplývajúcim z uplatňovania opatrení existujúcich 1. januára 2014 alebo z prijatia nových opatrení predchádza konzultácia so sociálnymi partnermi v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi. Tieto výnimky sa uplatňujú za podmienok, ktoré po zohľadnení osobitných okolností prevládajúcich na Mayotte zaručujú zníženie vyplývajúcich rizík pre pracovníkov na minimum a posilnený zdravotný dohľad nad dotknutými pracovníkmi.
      3.   Vnútroštátne odchylné opatrenia sa každý rok po konzultácii so sociálnymi partnermi preskúmajú a zrušia sa hneď ako prestanú existovať okolnosti, ktoré ich opodstatňujú.“.

   Článok 6
   Zmena smernice 2011/24/EÚ
   V článku 21 smernice 2011/24/EÚ sa dopĺňa tento odsek:

      „3.   Odchylne od prvej vety odseku 1 uvedie Francúzsko do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou v súvislosti s Mayotte ako najvzdialenejším regiónom v zmysle článku 349 ZFEÚ do 30. júna 2016.“.

   Článok 7
   Transpozícia
   1.   Francúzsko prijme a uverejní zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou takto:

               a)

               pokiaľ ide o článok 1 odseky 1, 2 a 3, do 31. decembra 2018;

               b)

               pokiaľ ide o článok 1 ods. 5, do dátumov uvedených v písm. a) a b) tohto článku;

               c)

               pokiaľ ide o článok 2, do 1. januára 2014;

               d)

               pokiaľ ide o článok 3 ods. 1, do 31. decembra 2018;

               e)

               pokiaľ ide o článok 3 odseky 2 a 3, do dátumov uvedených v tomto článku;

               f)

               pokiaľ ide o článok 4 ods. 1 písm. a), do 31. decembra 2018;

               g)

               pokiaľ ide o článok 4 ods. 1 písm. b), do 30. júna 2021;

               h)

               pokiaľ ide o článok 4 odseky 2 a 3, do dátumov uvedených v tomto článku;

               i)

               pokiaľ ide o článok 5, do 1. januára 2014, pokiaľ Francúzsko nevyužije možnosť stanovenú v tomto článku;

               j)

               pokiaľ ide o článok 6, do 30. júna 2016.

         Francúzsko bezodkladne oznámi Komisii znenie týchto ustanovení.
   Francúzsko uvedie priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Francúzsko určí podrobnosti o odkaze.
   2.   Francúzsko oznámi Komisii znenie základných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijme v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   Článok 8
   Nadobudnutie účinnosti
   Táto smernica nadobúda účinnosť 1. januára 2014.
   Článok 9
   Adresáti
   Táto smernica je určená Francúzskej republike.

      V Bruseli 17. decembra 2013

            Za Radu

            predseda

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  Stanovisko z 12. decembra 2013 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

      (2)  Ú. v. EÚ C 341, 21.11.2013, s. 97.

      (3)  Rozhodnutie Európskej rady 2012/419/EÚ z 11. júla 2012, ktorým sa mení a dopĺňa štatút Mayotte vo vzťahu k Európskej únii (Ú. v. EÚ L 204, 31.7.2012, s. 131).

      (4)  Smernica Rady 91/271/EHS z 21. mája 1991 o čistení komunálnych odpadových vôd (Ú. v. ES L 135, 30.5.1991, s. 40).

      (5)  Smernica Rady 1999/74/ES z 19. júla 1999 ustanovujúca minimálne normy na ochranu nosníc (Ú. v. ES L 203, 3.8.1999, s. 53).

      (6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).

      (7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/7/ES z 15. februára 2006 o riadení kvality vody určenej na kúpanie, ktorou sa zrušuje smernica 76/160/EHS (Ú. v. EÚ L 64, 4.3.2006, s. 37).

      (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/25/ES z 5. apríla 2006 o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách týkajúcich sa vystavenia pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych faktorov (umelé optické žiarenie)(19. samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) (Ú. v. EÚ L 114, 27.4.2006, s. 38).

      (9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ z 9. marca 2011 o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti (Ú. v. EÚ L 88, 4.4.2011, s. 45).


title: Smernica Rady (EÚ) 2015/2060 z 10. novembra 2015, ktorou sa zrušuje smernica 2003/48/ES o zdaňovaní príjmu z úspor v podobe výplaty úrokov

text:
               18.11.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 301/1

         SMERNICA RADY (EÚ) 2015/2060
   z 10. novembra 2015,
   ktorou sa zrušuje smernica 2003/48/ES o zdaňovaní príjmu z úspor v podobe výplaty úrokov
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 115,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru,
   konajúc v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom,
   keďže:

               (1)

               Vychádzajúc z konsenzu, ktorý sa dosiahol na zasadnutí Európskej rady 20. júna 2000 o tom, že relevantné informácie by sa mali vymieňať na daňové účely v čo najväčšom možnom rozsahu, sa smernica Rady 2003/48/ES (1) uplatňuje v členských štátoch od 1. júla 2005 s cieľom umožniť, aby príjem z úspor v podobe výplat úrokov vykonaných v jednom členskom štáte skutočným vlastníkom príjmu, ktorí sú fyzickými osobami s bydliskom v inom členskom štáte, podliehal účinnému zdaňovaniu v súlade s právnymi predpismi uvedeného iného členského štátu, čím sa odstránia narušenia v pohyboch kapitálu medzi členskými štátmi, ktoré by boli nezlučiteľné s vnútorným trhom.

               (2)

               Celosvetový rozmer výziev, ktoré predstavujú cezhraničné daňové podvody a daňové úniky, je závažnou otázkou na globálnej úrovni a v rámci Únie. Neoznámené a nezdanené príjmy výrazne znižujú vnútroštátne daňové príjmy. Európska rada 22. mája 2013 uvítala prebiehajúce úsilie skupiny G8, skupiny G20 a Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) o vytvorenie globálneho štandardu.

               (3)

               V smernici Rady 2011/16/EÚ (2) sa stanovuje povinná automatická výmena určitých informácií medzi členskými štátmi. Takisto sa v nej stanovuje postupné rozšírenie jej rozsahu pôsobnosti na nové kategórie príjmov a kapitálu na účel boja proti cezhraničným daňovým podvodom a daňovým únikom.

               (4)

               Rada 9. decembra 2014 prijala smernicu 2014/107/EÚ (3), ktorá zmenila smernicu 2011/16/EÚ s cieľom rozšíriť povinnú automatickú výmenu informácií na širšie spektrum príjmov v súlade s globálnym štandardom uverejneným Radou OECD v júli 2014, a zabezpečila ucelený, jednotný a komplexný prístup v rámci celej Únie v oblasti automatickej výmeny informácií o finančných účtoch na vnútornom trhu.

               (5)

               Smernica 2014/107/EÚ má vo všeobecnosti širší rozsah pôsobnosti ako smernica 2003/48/ES a stanovuje sa v nej, že v prípade prekrývania sa rozsahu pôsobnosti má mať prednosť smernica 2014/107/EÚ. Stále však existujú zostávajúce prípady, v ktorých sa uplatňuje len smernica 2003/48/ES. Tieto zostávajúce prípady sú dôsledkom miernych rozdielov v prístupe medzi oboma smernicami a rôznych osobitných výnimiek. V týchto obmedzených prípadoch by uplatňovanie smernice 2003/48/ES viedlo k dvojakým štandardom týkajúcim sa oznamovania v rámci Únie. Nad menšími prínosmi zachovania tohto dvojakého oznamovania by prevážili náklady.

               (6)

               Európska rada 21. marca 2014 vyzvala Radu, aby zabezpečila plný súlad príslušného práva Únie s novým jednotným globálnym štandardom pre automatickú výmenu informácií, ktorý vypracovala OECD. Okrem toho pri prijímaní smernice 2014/107/EÚ Rada vyzvala Komisiu, aby predložila návrh na zrušenie smernice 2003/48/ES a aby koordinovala zrušenie uvedenej smernice s dátumom začatia uplatňovania stanoveným v smernici 2014/107/EÚ so zreteľom na výnimku, ktorá sa v ňom poskytla Rakúsku. Smernica 2003/48/ES by sa preto mala naďalej uplatňovať na Rakúsko počas dodatočného obdobia jedného roka. Vzhľadom na pozíciu, ktorú prijala Rada, je zrušenie smernice 2003/48/ES potrebné, aby sa predišlo dvojakým povinnostiam týkajúcim sa oznamovania a aby sa ušetrili náklady pre daňové orgány, ako aj hospodárske subjekty.

               (7)

               Podľa smernice Rady 2014/48/EÚ (4) majúčlenské štáty prijať a uverejniť do 1. januára 2016 zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s uvedenou smernicou. Členské štáty majú uvedené ustanovenia uplatňovať od 1. januára 2017. V dôsledku zrušenia smernice 2003/48/ES by sa smernica 2014/48/EÚ už nemala transponovať.

               (8)

               S cieľom zabezpečiť plynulé pokračovanie automatického oznamovania informácií o finančných účtoch by zrušenie smernice 2003/48/ES malo nadobudnúť účinnosť v ten istý deň, ako je deň začatia uplatňovania opatrení stanovený v smernici 2014/107/EÚ.

               (9)

               Bez ohľadu na zrušenie smernice 2003/48/ES informácie získané vyplácajúcimi zástupcami, hospodárskymi subjektmi a členskými štátmi pred dátumom zrušenia by sa mali spracúvať a prenášať tak, ako sa pôvodne predpokladalo, a povinnosti vzniknuté pred uvedeným dátumom by sa mali splniť.

               (10)

               Pokiaľ ide o zrážkovú daň vyberanú v prechodnom období uvedenom v smernici 2003/48/ES, členské štáty by mali s cieľom chrániť nadobudnuté práva skutočných vlastníkov príjmu naďalej poskytovať úvery alebo náhrady tak, ako sa pôvodne predpokladalo, a vydávať potvrdenia na základe žiadosti, aby sa dalo pre skutočných vlastníkov príjmu zabezpečiť, že sa zrážková daň nevyberie.

               (11)

               Mala by sa zohľadniť skutočnosť, že vzhľadom na štrukturálne rozdiely sa Rakúsku povolila výnimka podľa smernice 2014/107/EÚ, ktorá mu umožňuje odložiť začatie uplatňovania uvedenej smernice o jeden rok do 1. januára 2017. Rakúsko však v čase prijatia smernice 2014/107/EÚ oznámilo, že túto výnimku nebude v plnej miere využívať. Namiesto toho si má Rakúsko vymieňať informácie do septembra 2017, aj keď v prípade obmedzeného súboru účtov, pričom v ostatných prípadoch bude uplatňovať výnimku. Malo by sa preto prijať osobitné ustanovenie, aby sa zabezpečilo, že Rakúsko a vyplácajúci zástupcovia a hospodárske subjekty v ňom usadené budú naďalej uplatňovať ustanovenia smernice 2003/48/ES počas obdobia uplatňovania výnimky, okrem tých účtov, na ktoré sa uplatňuje smernica 2014/107/EÚ.

               (12)

               V tejto smernici sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady, ktoré sú uznané predovšetkým Chartou základných práv Európskej únie vrátane práva na ochranu osobných údajov a nič v tejto smernici tieto práva neobmedzuje ani neeliminuje.

               (13)

               Keďže cieľ tejto smernice, a to zrušenie smernice 2003/48/ES s dočasnými výnimkami potrebnými na ochranu nadobudnutých práv a zohľadnenie výnimky udelenej Rakúsku podľa smernice 2014/107/EÚ, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodu požadovanej jednotnosti a účinnosti ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

               (14)

               Smernica 2003/48/ES by sa preto mala zrušiť,

         PRIJALA TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   1.   S výhradou odsekov 2 a 3 sa smernica 2003/48/ES zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2016.
   2.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 3, sa naďalej uplatňujú tieto povinnosti vyplývajúce zo smernice 2003/48/ES zmenenej smernicou Rady 2006/98/ES (5):

               a)

               povinnosti členských štátov a v nich usadených hospodárskych subjektov podľa článku 4 ods. 2 druhého pododseku smernice 2003/48/ES sa naďalej uplatňujú do 5. októbra 2016 alebo dovtedy, kým uvedené povinnosti nebudú splnené;

               b)

               povinnosti vyplácajúcich zástupcov podľa článku 8 smernice 2003/48/ES a členských štátov vyplácajúcich zástupcov podľa článku 9 smernice 2003/48/ES sa naďalej uplatňujú do 5. októbra 2016 alebo dovtedy, kým uvedené povinnosti nebudú splnené;

               c)

               povinnosti členských štátov skutočných vlastníkov príjmu, v ktorých majú skutoční vlastníci príjmu bydlisko na daňové účely, podľa článku 13 ods. 2 smernice 2003/48/ES sa naďalej uplatňujú do 31. decembra 2016;

               d)

               povinnosti členských štátov skutočných vlastníkov príjmu, v ktorých majú skutoční vlastníci príjmu bydlisko na daňové účely, podľa článku 14 smernice 2003/48/ES, pokiaľ ide o daň vyberanú zrážkou v roku 2016 a predchádzajúcich rokoch, sa naďalej uplatňujú dovtedy, kým uvedené povinnosti nebudú splnené.

         3.   Smernica 2003/48/ES zmenená smernicou 2006/98/ES sa naďalej uplatňuje, pokiaľ ide o Rakúsko, do 31. decembra 2016 s výnimkou týchto povinností:

               a)

               povinností Rakúska a príslušných povinností v ňom usadených vyplácajúcich zástupcov a hospodárskych subjektov podľa článku 12 smernice 2003/48/ES, ktoré sa naďalej uplatňujú do 30. júna 2017 alebo dovtedy, kým uvedené povinnosti nebudú splnené;

               b)

               povinností Rakúska a v ňom usadených hospodárskych subjektov podľa článku 4 ods. 2 druhého pododseku smernice 2003/48/ES, ktoré sa naďalej uplatňujú do 30. júna 2017 alebo dovtedy, kým uvedené povinnosti nebudú splnené;

               c)

               akýchkoľvek povinností Rakúska a príslušných povinností v ňom usadených vyplácajúcich zástupcov, ktoré priamo alebo nepriamo vyplývajú z postupov uvedených v článku 13 smernice 2003/48/ES a ktoré sa naďalej uplatňujú do 30. júna 2017 alebo dovtedy, kým uvedené povinnosti nebudú splnené.

         Bez ohľadu na prvý pododsek sa smernica 2003/48/ES zmenená smernicou 2006/98/ES neuplatňuje po 1. októbri 2016 na výplaty úrokov, pokiaľ ide o účty, v prípade ktorých boli splnené povinnosti týkajúce sa oznamovania a hĺbkového preverovania uvedené v prílohách I a II k smernici 2011/16/EÚ a v prípade ktorých Rakúsko oznámilo prostredníctvom automatickej výmeny informácie uvedené v článku 8 ods. 3a smernice 2011/16/EÚ v lehote stanovenej v článku 8 ods. 6 písm. b) smernice 2011/16/EÚ.
   Článok 2
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 3
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Bruseli 10. novembra 2015

            Za Radu

            predseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Smernica Rady 2003/48/ES z 3. júna 2003 o zdaňovaní príjmu z úspor v podobe výplaty úrokov (Ú. v. EÚ L 157, 26.6.2003, s. 38).

      (2)  Smernica Rady 2011/16/EÚ z 15. februára 2011 o administratívnej spolupráci v oblasti daní a zrušení smernice 77/799/EHS (Ú. v. EÚ L 64, 11.3.2011, s. 1).

      (3)  Smernica Rady 2014/107/EÚ z 9. decembra 2014, ktorou sa mení smernica 2011/16/EÚ, pokiaľ ide o povinnú automatickú výmenu informácií v oblasti daní (Ú. v. EÚ L 359, 16.12.2014, s. 1).

      (4)  Smernica Rady 2014/48/EÚ z 24. marca 2014, ktorou sa mení smernica 2003/48/ES o zdaňovaní príjmu z úspor v podobe výplaty úrokov (Ú. v. EÚ L 111, 15.4.2014, s. 50).

      (5)  Smernica Rady 2006/98/ES z 20. novembra 2006, ktorou sa z dôvodu pristúpenia Bulharska a Rumunska upravujú určité smernice v oblasti zdaňovania (Ú. v. EÚ L 363, 20.12.2006, s. 129).