title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/17/EÚ z  13. júna 2012 , ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 89/666/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/56/ES a 2009/101/ES, pokiaľ ide o prepojenie centrálnych registrov, obchodných registrov a registrov spoločností  Text s významom pre EHP

text:
               16.6.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 156/1

         SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2012/17/EÚ
   z 13. júna 2012,
   ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 89/666/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/56/ES a 2009/101/ES, pokiaľ ide o prepojenie centrálnych registrov, obchodných registrov a registrov spoločností
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 50,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
   konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
   keďže:

               (1)

               Využívajúc príležitosti, ktoré ponúka vnútorný trh, podniky začínajú vo zvýšenej miere pôsobiť za hranicami svojho štátu. Cezhraničné skupiny, ako aj vysoký počet reštrukturalizačných operácií, ako sú zlučovania, splynutia a rozdelenia, zahŕňajú spoločnosti z rôznych členských štátov. Následne sa zvyšuje dopyt po prístupe k informáciám o spoločnostiach v cezhraničnom kontexte. Oficiálne informácie o spoločnostiach na cezhraničnom základe však nie sú vždy ľahko dostupné.

               (2)

               V jedenástej smernici Rady 89/666/EHS z 21. decembra 1989 o požiadavkách na sprístupnenie údajov týkajúcich sa pobočiek zriadených v určitom členskom štáte určitými druhmi obchodných spoločností, ktoré sa spravujú právom iného štátu (3), sa zriaďuje zoznam dokumentov a údajov, ktoré musia spoločnosti zverejniť v registri svojej pobočky. Neexistuje však právna povinnosť, aby si registre vymieňali údaje týkajúce sa zahraničných pobočiek. Táto situácia vedie k právnej neistote tretích strán, pretože aj napriek výmazu spoločnosti z registra môže jej pobočka pokračovať vo svojej činnosti.

               (3)

               V dôsledku operácií, ako sú cezhraničné zlučovania a splynutia, sa každodenná spolupráca obchodných registrov stala nevyhnutnou. V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2005/56/ES z 26. októbra 2005 o cezhraničných zlúčeniach alebo splynutiach kapitálových spoločností (4) sa požaduje, aby registre cezhranične spolupracovali. Neexistujú však žiadne komunikačné kanály, pomocou ktorých by bolo možné zrýchliť postupy, prekonať jazykové problémy a zvýšiť právnu istotu.

               (4)

               V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/101/ES zo 16. septembra 2009 o koordinácii záruk, ktoré sa od obchodných spoločností v zmysle článku 54 druhého odseku zmluvy vyžadujú v členských štátoch na ochranu záujmov spoločníkov a tretích osôb s cieľom zabezpečiť rovnocennosť týchto záruk (5), sa okrem iného zabezpečuje, aby dokumenty a údaje uložené v registri boli prístupné v papierovej alebo elektronickej podobe. Občania a spoločnosti však stále musia registre prehľadávať podľa krajín najmä preto, lebo sa ukázalo, že súčasná dobrovoľná spolupráca medzi registrami nie je dostatočná.

               (5)

               V oznámení Komisie o akte o jednotnom trhu sa prepojenie centrálnych registrov, obchodných registrov a registrov spoločností vníma ako opatrenie potrebné na vytvorenie právneho a fiškálneho prostredia s ústretovejším vzťahom k podnikom. Prepojenie by malo prispieť k posilneniu konkurencieschopnosti európskych podnikov znížením administratívnej záťaže a zvýšením právnej istoty, a tým podporiť prekonanie celosvetovej hospodárskej a finančnej krízy, čo je jednou z priorít stratégie Európa 2020. Využívajúc inovácie v oblasti informačných a komunikačných technológií by sa mala zlepšiť aj cezhraničná komunikácia medzi registrami.

               (6)

               Závery Rady z 25. mája 2010 o prepojení obchodných registrov potvrdili, že zlepšujúci sa prístup k aktuálnym a dôveryhodným informáciám o spoločnostiach by mohol viesť k väčšej dôvere k trhu, pomôcť oživeniu a zvýšiť konkurencieschopnosť európskych podnikov.

               (7)

               Európsky parlament vo svojom uznesení zo 7. septembra 2010 o prepojení obchodných registrov (6) zdôraznil, že prínos tohto projektu k ďalšej integrácii Európskeho hospodárskeho priestoru sa môže využiť iba vtedy, ak sa do siete zapoja všetky členské štáty.

               (8)

               Vo viacročnom akčnom pláne na roky 2009 – 2013 týkajúcom sa európskej justície (7) sa ustanovuje vytvorenie Európskeho portálu elektronickej justície (ďalej len „portál“) ako jednotného európskeho elektronického miesta prístupu k právnym informáciám, justičným a správnym inštitúciám, registrom, databázam a iným službám a za dôležité sa považuje prepojenie centrálnych registrov, obchodných registrov a registrov spoločností.

               (9)

               Cezhraničný prístup k obchodným informáciám o spoločnostiach a ich pobočkách zriadených v iných členských štátoch sa môže zlepšiť jedine vtedy, ak sa všetky členské štáty zaviažu umožniť elektronickú komunikáciu registrov a ak budú jednotlivým používateľom zasielať informácie v štandardizovanej podobe s jednotným obsahom a prostredníctvom interoperabilných technológií v rámci celej Únie. Túto interoperabilitu registrov by mali zabezpečovať registre členských štátov (ďalej len „vnútroštátne registre“) poskytujúce služby, ktoré by mali predstavovať rozhrania s Európskou centrálnou platformou (ďalej len „platforma“). Platforma by mala byť centralizovaným súborom nástrojov informačných technológií prepájajúcich služby a mala by predstavovať spoločné rozhranie. Toto rozhranie by mali využívať všetky vnútroštátne registre. Platforma by mala poskytovať tiež služby predstavujúce rozhranie s portálom, ktorý slúži ako európske elektronické miesto prístupu, a s fakultatívnymi miestami prístupu vytvorenými členskými štátmi. Mala by byť koncipovaná len ako nástroj na prepojenie registrov, a nie ako samostatný subjekt s právnou subjektivitou. Platforma by na základe jedinečných identifikačných znakov mala byť schopná zasielať informácie z registrov jedného členského štátu príslušným registrom iných členských štátov, a to v štandardnom formáte správ (elektronická forma správ, ktoré si vzájomne zasielajú systémy informačných technológií, ako napríklad xml) a v príslušnej jazykovej verzii.

               (10)

               Cieľom tejto smernice nie je vytvorenie centralizovanej databázy registrov, v ktorej by sa ukladali podstatné informácie o spoločnostiach. Vo fáze implementácie systému prepojenia centrálnych registrov, obchodných registrov a registrov spoločností (ďalej len „systém prepojenia registrov“) by sa mal vymedziť len súbor údajov potrebných na správne fungovanie platformy. Medzi tieto údaje by mali patriť predovšetkým údaje týkajúce sa prevádzky, slovníky a glosáre. Pri určovaní ich rozsahu by sa mala zohľadniť aj potreba zabezpečiť efektívnu prevádzku systému prepojenia registrov. Uvedené údaje by sa mali využívať na umožnenie vykonávania funkcií platformy a v priamej podobe by sa nemali nikdy sprístupniť verejnosti. Platforma by okrem toho nemala meniť obsah údajov o spoločnostiach uložených vo vnútroštátnych registroch ani informácie o spoločnostiach zaslané prostredníctvom systému prepojenia registrov.

               (11)

               Keďže cieľom tejto smernice nie je harmonizovať vnútroštátne systémy centrálnych registrov, obchodných registrov a registrov spoločností, členské štáty nie sú povinné meniť svoje vnútorné systémy registrov, najmä pokiaľ ide o správu a uchovávanie údajov, poplatky a používanie a sprístupňovanie informácií na vnútroštátne účely.

               (12)

               Portál bude v rámci tejto smernice pomocou platformy vybavovať žiadosti individuálnych používateľov o informácie o spoločnostiach a ich pobočkách zriadených v iných členských štátoch, ktoré sa uchovávajú vo vnútroštátnych registroch. To umožní, aby výsledky vyhľadávania boli uvedené na portáli vrátane vysvetľujúcich názvov k poskytnutým informáciám, a to vo všetkých úradných jazykoch Únie. Okrem toho by sa s cieľom zlepšiť ochranu tretích strán v iných členských štátoch mali na portáli uviesť základné informácie o právnej povahe dokumentov a údajov zverejnených podľa právnych predpisov členských štátov prijatých v súlade so smernicou 2009/101/ES.

               (13)

               Členské štáty by mali mať možnosť zriadiť jedno alebo viac fakultatívnych miest prístupu, čo môže ovplyvniť využívanie a fungovanie platformy. Komisii by sa preto malo oznámiť ich zriadenie a akékoľvek dôležité zmeny v ich prevádzke, predovšetkým ich uzavretie. Právomoci členských štátov týkajúce sa zriadenia a prevádzky fakultatívnych miest prístupu by sa touto oznamovacou povinnosťou nemali v žiadnom prípade obmedziť.

               (14)

               Spoločnosti a ich pobočky zriadené v iných členských štátoch by mali mať jedinečný identifikačný znak, ktorý umožní ich jednoznačnú identifikáciu v Únii. Tento identifikačný znak sa má používať na komunikáciu medzi registrami prostredníctvom systému prepojenia registrov. Spoločnosti a pobočky by preto nemali byť povinné uvádzať jedinečný identifikačný znak vo svojich listoch alebo objednávkach uvedených v smerniciach 89/666/EHS a 2009/101/ES. Na svoje komunikačné účely by mali naďalej používať svoje vnútroštátne registračné číslo.

               (15)

               Malo by byť možné vytvoriť jasné prepojenie medzi registrom spoločnosti a registrami jej pobočiek zriadených v iných členských štátoch, pozostávajúce z výmeny informácií o začatí alebo ukončení akéhokoľvek konania o zrušení alebo konkurze spoločnosti a o jej výmaze z registra, ak to má v členskom štáte registra spoločnosti právne dôsledky. I keď by členské štáty mali mať možnosť rozhodovať o postupoch, ktoré uplatnia na pobočky zapísané do registra na ich území, mali by zaistiť aspoň to, aby sa pobočky zrušenej spoločnosti bez zbytočného odkladu z registra vymazali, a to v prípade potreby až po ukončení likvidácie danej pobočky. Táto povinnosť by sa nemala vzťahovať na pobočky spoločností, ktoré boli vymazané z registra, ale ktoré majú právneho nástupcu, ako napríklad v prípade akejkoľvek zmeny právnej formy spoločnosti, zlúčenia, splynutia alebo rozdelenia, alebo cezhraničného premiestnenia jej sídla zapísaného v registri.

               (16)

               Táto smernica by sa nemala uplatňovať na pobočku zriadenú v členskom štáte spoločnosťou, ktorá sa nespravuje právom členského štátu, ako sa stanovuje v článku 7 smernice 89/666/EHS.

               (17)

               Smernica 2005/56/ES by sa mala zmeniť a doplniť, aby sa zaistilo, že sa komunikácia medzi registrami uskutočňuje prostredníctvom systému prepojenia registrov.

               (18)

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa informácie týkajúce sa spoločností uvedené v registroch v prípade akejkoľvek zmeny bez zbytočného odkladu aktualizovali. Aktualizácia by sa za normálnych okolností mala zverejniť do 21 dní po doručení kompletnej dokumentácie týkajúcej sa týchto zmien vrátane preskúmania zákonnosti podľa vnútroštátneho práva. Táto lehota by sa mala vykladať tak, že členské štáty sú povinné vynaložiť primerané úsilie o dodržanie termínu stanoveného v tejto smernici. Lehota by sa nemala vzťahovať na účtovné doklady, ktoré sú spoločnosti povinné predkladať za každý obchodný rok. Toto vyňatie z pôsobnosti je opodstatnené preťažením vnútroštátnych registrov počas obdobia predkladania výkazov. V súlade so všeobecnými právnymi zásadami, ktoré sú spoločné pre všetky členské štáty, by sa plynutie 21-dňovej lehoty malo v prípade vyššej moci prerušiť.

               (19)

               Ak sa Komisia rozhodne zriadiť a/alebo prevádzkovať platformu prostredníctvom tretej strany, malo by k tomu dôjsť v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (8). Primeraná miera zapojenia sa členských štátov do tohto procesu by sa mala zabezpečiť ustanovením technických špecifikácií na účel postupu verejného obstarávania prostredníctvom vykonávacích aktov prijatých v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (9).

               (20)

               Ak sa Komisia rozhodne prevádzkovať platformu prostredníctvom tretej strany, mala by sa zabezpečiť kontinuita poskytovania služieb prostredníctvom systému prepojenia registrov a riadny verejný dohľad nad fungovaním platformy. Podrobné pravidlá prevádzkového riadenia platformy by sa mali ustanoviť vo vykonávacích aktoch prijatých v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. V každom prípade by sa malo zabezpečiť, aby sa do fungovania celého systému zapojili členské štáty, a to prostredníctvom pravidelného dialógu medzi Komisiou a zástupcami členských štátov venovaného otázkam prevádzky systému prepojenia registrov a jeho budúceho rozvoja.

               (21)

               Prepojenie centrálnych registrov, obchodných registrov a registrov spoločností si vyžaduje koordináciu vnútroštátnych systémov, ktoré majú rôzne technické charakteristiky. Z tohto dôvodu je potrebné prijať technické opatrenia a špecifikácie, ktoré musia zohľadňovať rozdiely medzi registrami. V záujme zabezpečenia jednotných podmienok vykonávania tejto smernice by sa na Komisiu mali preniesť vykonávacie právomoci s cieľom riešiť tieto technické a prevádzkové otázky. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

               (22)

               Touto smernicou by sa nemalo obmedziť právo členských štátov vyberať poplatky za získavanie informácií o spoločnostiach prostredníctvom systému prepojenia registrov, ak sú tieto poplatky ustanovené vo vnútroštátnom práve. Technické opatrenia a špecifikácie systému prepojenia registrov by preto mali umožňovať zavedenie rôznych spôsobov platby. V tejto súvislosti by táto smernica nemala brániť žiadnemu osobitnému technickému riešeniu, keďže možné spôsoby platby by sa mali určiť vo fáze prijímania vykonávacích aktov, pričom by sa mali zohľadniť všeobecne dostupné možnosti platby cez internet.

               (23)

               V budúcnosti by mohlo byť žiaduce, aby sa na systéme prepojenia registrov mohli zúčastňovať tretie krajiny.

               (24)

               Spravodlivé riešenie týkajúce sa financovania systému prepojenia registrov znamená, že na financovaní tohto systému by sa mala podieľať Únia aj jej členské štáty. Členské štáty by mali znášať finančné zaťaženie spojené s prispôsobovaním svojich vnútroštátnych registrov tomuto systému, zatiaľ čo centrálne prvky – platforma a portál ako európske elektronické miesto prístupu – by sa mali financovať z príslušného rozpočtového riadku všeobecného rozpočtu Únie. V záujme doplnenia nepodstatných prvkov tejto smernice by sa Komisii mala udeliť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o poplatky účtované za získanie informácií o spoločnostiach. Nemá to vplyv na možnosť vnútroštátnych registrov vyberať poplatky, ale môže to zahŕňať dodatočné poplatky na spolufinancovanie údržby a fungovania platformy. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na expertnej úrovni. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť súčasné, včasné a vhodné postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.

               (25)

               Spracovanie osobných údajov vrátane elektronického prenosu osobných údajov v rámci členských štátov sa riadi smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (10) a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (11). Registre členských štátov, Komisia, prípadne akákoľvek tretia strana, ktorá sa podieľa na prevádzke platformy, by mali osobné údaje spracúvať v súlade s uvedenými aktmi. Vykonávacie akty, ktoré sa majú prijať v súvislosti so systémom prepojenia registrov, by v prípade potreby mali takýto súlad zabezpečiť, a to najmä ustanovením príslušných úloh a zodpovedností všetkých dotknutých zúčastnených strán a organizačných a technických pravidiel, ktoré sa na ne budú vzťahovať.

               (26)

               Systém prepojenia registrov si vyžaduje, aby členské štáty vykonali nevyhnutné úpravy spočívajúce najmä vo vytvorení rozhrania, ktoré bude prepájať každý register s platformou, aby sa tento systém stal prevádzkyschopným. Preto by sa v tejto smernici mala pre členské štáty stanoviť lehota na transpozíciu a uplatňovanie ustanovení týkajúcich sa technickej prevádzky systému, ktorá začne plynúť neskôr. Táto lehota by mala začať plynúť po tom, ako Komisia prijme všetky vykonávacie akty týkajúce sa technických opatrení a špecifikácií systému prepojenia registrov. Lehota na transpozíciu a uplatňovanie ustanovení smernice týkajúcich sa technickej prevádzky systému prepojenia registrov by mala byť dostatočná na to, aby členským štátom umožnila dokončiť právne a technické úpravy potrebné na úplné sprevádzkovanie tohto systému v primeranom časovom rámci.

               (27)

               V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 k vysvetľujúcim dokumentom (12) sa členské štáty zaviazali v odôvodnených prípadoch pripojiť k svojim oznámeniam transpozičných opatrení jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. V súvislosti s touto smernicou sa zákonodarca domnieva, že zasielanie takýchto dokumentov je odôvodnené.

               (28)

               Táto smernica rešpektuje základné práva a dodržiava zásady zakotvené v Charte základných práv Európskej únie, najmä v jej článku 8, v ktorom sa uvádza, že každý má právo na ochranu osobných údajov, ktoré sa ho týkajú.

               (29)

               Keďže ciele tejto smernice, a to zlepšenie cezhraničného prístupu k obchodným informáciám, zaistenie, aby sa aktualizované informácie ukladali do registra pobočiek, a vytvorenie jasných komunikačných kanálov medzi registrami pri cezhraničných postupoch zápisu do registra, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov ich rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

               (30)

               Smernice 89/666/EHS, 2005/56/ES a 2009/101/ES by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

               (31)

               V súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001 sa uskutočnili konzultácie s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov, ktorý 6. mája 2011 vydal svoje stanovisko (13),

         PRIJALI TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Zmeny a doplnenia smernice 89/666/EHS
   Smernica 89/666/EHS sa týmto mení a dopĺňa takto:

               1.

               V článku 1 sa dopĺňajú tieto odseky:
               „3.   Dokumenty a údaje uvedené v článku 2 ods. 1 sa sprístupnia verejnosti prostredníctvom systému prepojenia centrálnych registrov, obchodných registrov a registrov spoločností zriadeného v súlade s článkom 4a ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/101/ES zo 16. septembra 2009 o koordinácii záruk, ktoré sa od obchodných spoločností v zmysle článku 54 druhého odseku zmluvy vyžadujú v členských štátoch na ochranu záujmov spoločníkov a tretích osôb s cieľom zabezpečiť rovnocennosť týchto záruk (14) (ďalej len ‚systém prepojenia registrov‘). Článok 3b a článok 3c ods. 1 uvedenej smernice sa uplatnia primerane.
               4.   Členské štáty zabezpečia, aby pobočky mali jedinečný identifikačný znak, ktorý umožňuje ich jednoznačnú identifikáciu v komunikácii medzi registrami prostredníctvom systému prepojenia registrov. Uvedený jedinečný identifikačný znak pozostáva minimálne z prvkov umožňujúcich identifikáciu členského štátu, v ktorom sa nachádza register, vnútroštátneho registra pôvodu a čísla pobočky v tomto registri a v prípade potreby z prvkov na zabránenie chybám v identifikácii.

               2.

               Vkladá sa tento článok:
               „Článok 5a
               1.   Register spoločnosti bezodkladne sprístupní prostredníctvom systému prepojenia registrov informácie o začatí a ukončení akéhokoľvek konania o zrušení alebo konkurze spoločnosti a o jej výmaze z registra, ak to má v členskom štáte registra spoločnosti právne dôsledky.
               2.   Register pobočky zabezpečí prostredníctvom systému prepojenia registrov bezodkladné prijatie informácií uvedených v odseku 1.
               3.   Výmena informácií uvedených v odsekoch 1 a 2 je pre registre bezplatná.
               4.   Členské štáty určia postup, ktorý sa má dodržiavať pri prijatí informácií uvedených v odsekoch 1 a 2. Takýmto postupom sa zaistí, že ak došlo k zrušeniu spoločnosti alebo iným spôsobom k jej výmazu z registra, bez zbytočného odkladu sa z registra vymažú aj jej pobočky.
               5.   Druhá veta odseku 4 sa nevzťahuje na pobočky spoločností, ktoré sa z registra vymazali v dôsledku akejkoľvek zmeny právnej formy dotknutej spoločnosti, zlúčenia, splynutia alebo rozdelenia, alebo cezhraničného premiestnenia jej sídla zapísaného v registri.“

               3.

               Vkladá sa tento oddiel:
               „ODDIEL IIIA

                  OCHRANA ÚDAJOV

               Článok 11a
               Spracovanie osobných údajov uskutočňované v kontexte tejto smernice je predmetom úpravy smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (15).

         Článok 2
   Zmeny a doplnenia smernice 2005/56/ES
   Smernica 2005/56/ES sa týmto mení a dopĺňa takto:

               1.

               Článok 13 sa nahrádza takto:
               „Článok 13
               Zápis do registra
               V práve každého z členských štátov, ktorému podliehali spoločnosti podieľajúce sa na zlúčení alebo splynutí, sa vzhľadom na územie daného štátu a v súlade s článkom 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/101/ES zo 16. septembra 2009 o koordinácii záruk, ktoré sa od obchodných spoločností v zmysle článku 54 druhého odseku zmluvy vyžadujú v členských štátoch na ochranu záujmov spoločníkov a tretích osôb s cieľom zabezpečiť rovnocennosť týchto záruk (16), určí postup, akým sa zverejní vykonanie cezhraničného zlúčenia alebo splynutia vo verejnom registri, v ktorom bola každá zo spoločností povinná ukladať dokumenty.
               Register, do ktorého sa zapisuje spoločnosť, ktorá je výsledkom cezhraničného zlúčenia alebo splynutia, bezodkladne oznámi prostredníctvom systému prepojenia centrálnych registrov, obchodných registrov a registrov spoločností zriadeného v súlade s článkom 4a ods. 2 smernice 2009/101/ES registru, do ktorého bola každá zo spoločností povinná ukladať dokumenty, že cezhraničné zlúčenie alebo splynutie nadobudlo účinnosť. Výmaz pôvodných zápisov sa v prípade potreby uskutoční najskôr po prijatí tohto oznámenia.

               2.

               Vkladá sa tento článok:
               „Článok 17a
               Ochrana údajov
               Spracovanie osobných údajov uskutočňované v kontexte tejto smernice je predmetom úpravy smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (17).

         Článok 3
   Zmeny a doplnenia smernice 2009/101/ES
   Smernica 2009/101/ES sa týmto mení a dopĺňa takto:

               1.

               Vkladá sa tento článok:
               „Článok 2a
               1.   Členské štáty prijmú požadované opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa akékoľvek zmeny v dokumentoch a údajoch uvedených v článku 2 zapísali do príslušného registra uvedeného v článku 3 ods. 1 prvom pododseku a zverejnili v súlade s článkom 3 ods. 3 a 5 za normálnych okolností do 21 dní po doručení kompletnej dokumentácie týkajúcej sa uvedených zmien a vrátane prípadného preskúmania zákonnosti, ako sa vyžaduje podľa vnútroštátneho práva v súvislosti s vložením do spisu.
               2.   Odsek 1 sa nevzťahuje na účtovné doklady uvedené v článku 2 písm. f).“

               2.

               V článku 3 ods. 1 sa dopĺňa tento pododsek:
               „Členské štáty zabezpečia, aby spoločnosti mali jedinečný identifikačný znak, ktorý umožňuje ich jednoznačnú identifikáciu v komunikácii medzi registrami prostredníctvom systému prepojenia centrálnych registrov, obchodných registrov a registrov spoločností zriadeného v súlade s článkom 4a ods. 2 (ďalej len ‚systém prepojenia registrov‘). Tento jedinečný identifikačný znak pozostáva minimálne z prvkov umožňujúcich identifikáciu členského štátu, v ktorom sa nachádza register, vnútroštátneho registra pôvodu a čísla spoločnosti v tomto registri, a v prípade potreby z prvkov na zabránenie chybám v identifikácii.“

               3.

               Vkladajú sa tieto články:
               „Článok 3a
               1.   Členské štáty zabezpečia, aby boli sprístupnené aktuálne informácie s vysvetlením ustanovení vnútroštátneho práva, na základe ktorých sa tretie strany v súlade s článkom 3 ods. 5, 6 a 7 môžu spoľahnúť na údaje a všetky typy dokumentov uvedené v článku 2.
               2.   Členské štáty poskytnú informácie požadované na uverejnenie na Európskom portáli elektronickej justície (ďalej len ‚portál‘) v súlade s pravidlami a technickými požiadavkami portálu.
               3.   Komisia uverejní uvedené informácie na portáli vo všetkých úradných jazykoch Únie.
               Článok 3b
               1.   Elektronické kópie dokumentov a údajov uvedených v článku 2 sa prostredníctvom systému prepojenia registrov sprístupnia aj verejnosti.
               2.   Členské štáty zabezpečia, aby boli dokumenty a údaje uvedené v článku 2 prístupné prostredníctvom systému prepojenia registrov v štandardnom formáte správ a aby boli elektronicky prístupné. Členské štáty takisto zabezpečia, aby sa dodržiavali minimálne normy pre bezpečnosť prenosu údajov.
               3.   Komisia zabezpečí službu vyhľadávania spoločností zapísaných do registra v členských štátoch vo všetkých úradných jazykoch Únie, aby sa prostredníctvom portálu sprístupnili:

                           a)

                           dokumenty a údaje uvedené v článku 2;

                           b)

                           vysvetľujúce názvy k týmto údajom a druhom uvedených dokumentov, a to vo všetkých úradných jazykoch Únie.

                     Článok 3c
               1.   Poplatky účtované za získavanie dokumentov a údajov uvedených v článku 2 prostredníctvom systému prepojenia registrov nesmú prekročiť s tým spojené administratívne náklady.
               2.   Členské štáty zabezpečia, aby prostredníctvom systému prepojenia registrov boli bezplatne k dispozícii tieto údaje:

                           a)

                           meno a právna forma spoločnosti;

                           b)

                           sídlo spoločnosti zapísané v registri a členský štát, v ktorom je spoločnosť zapísaná v registri; a

                           c)

                           registračné číslo spoločnosti.

                     Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že okrem uvedených údajov sprístupnia bezplatne ďalšie dokumenty a údaje.
               Článok 3d
               1.   Register spoločnosti bezodkladne sprístupní prostredníctvom systému prepojenia registrov informácie o začatí a ukončení akéhokoľvek konania o zrušení alebo konkurze spoločnosti a o jej výmaze z registra, ak to má v členskom štáte registra spoločnosti právne dôsledky.
               2.   Register pobočky zabezpečí prostredníctvom systému prepojenia registrov bezodkladné prijatie informácií uvedených v odseku 1.
               3.   Výmena informácií uvedených v odsekoch 1 a 2 je pre registre bezplatná.“

               4.

               Vkladajú sa tieto články:
               „Článok 4a
               1.   Týmto sa ustanovuje Európska centrálna platforma (ďalej len ‚platforma‘).
               2.   Systém prepojenia registrov tvoria:

                           —

                           registre členských štátov,

                           —

                           platforma,

                           —

                           portál slúžiaci ako európske elektronické miesto prístupu.

                     3.   Členské štáty zabezpečia prostredníctvom platformy interoperabilitu svojich registrov v rámci systému prepojenia registrov.
               4.   Členské štáty môžu zriadiť fakultatívne miesta prístupu k systému prepojenia registrov. Zriadenie takýchto miest prístupu a akékoľvek podstatné zmeny v ich prevádzke oznámia bez zbytočného odkladu Komisii.
               5.   Prístup k informáciám zo systému prepojenia registrov sa zabezpečí prostredníctvom portálu a fakultatívnych miest prístupu zriadených členskými štátmi.
               6.   Zriadením systému prepojenia registrov nie sú dotknuté existujúce dvojstranné dohody o výmene informácií o spoločnostiach uzavreté medzi členskými štátmi.
               Článok 4b
               1.   Komisia rozhodne, či zriadi a/alebo bude prevádzkovať platformu vlastnými prostriedkami, alebo prostredníctvom tretej strany.
               V prípade, že sa Komisia rozhodne zriadiť a/alebo prevádzkovať platformu prostredníctvom tretej strany, výber tretej strany a presadzovanie dohody uzavretej s touto treťou stranou uskutoční Komisia v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (18).
               2.   Ak sa Komisia rozhodne zriadiť platformu prostredníctvom tretej strany, prostredníctvom vykonávacích aktov určí technické špecifikácie na účel postupu verejného obstarávania a dobu trvania dohody, ktorá sa má uzatvoriť s touto treťou stranou.
               3.   Ak sa Komisia rozhodne prevádzkovať platformu prostredníctvom tretej strany, prostredníctvom vykonávacích aktov prijme podrobné pravidlá prevádzkového riadenia platformy.
               Prevádzkové riadenie platformy zahŕňa najmä:

                           —

                           dohľad nad fungovaním platformy,

                           —

                           zabezpečenie a ochranu údajov zasielaných a vymieňaných prostredníctvom platformy,

                           —

                           koordináciu vzťahov medzi registrami členských štátov a treťou stranou.

                     Dohľad nad fungovaním platformy vykonáva Komisia.
               4.   Vykonávacie akty uvedené v odsekoch 2 a 3 sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 4e ods. 2.
               Článok 4c
               Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov:

                           a)

                           technickú špecifikáciu, ktorou sa vymedzia metódy komunikácie elektronickými prostriedkami na účel systému prepojenia registrov;

                           b)

                           technickú špecifikáciu komunikačných protokolov;

                           c)

                           technické opatrenia na zabezpečenie minimálnych bezpečnostných noriem v oblasti informačných technológií na komunikáciu a šírenie informácií v rámci systému prepojenia registrov;

                           d)

                           technickú špecifikáciu, ktorou sa vymedzia metódy výmeny informácií medzi registrom spoločnosti a registrom pobočky podľa článku 3d tejto smernice a článku 5a jedenástej smernice Rady 89/666/EHS z 21. decembra 1989 o požiadavkách na sprístupnenie údajov týkajúcich sa pobočiek zriadených v určitom členskom štáte určitými druhmi spoločností, ktoré sa spravujú právom iného štátu (19);

                           e)

                           podrobný zoznam údajov, ktoré sa majú zaslať na účel výmeny informácií medzi registrami podľa článku 3d tejto smernice, článku 5a smernice 89/666/EHS a článku 13 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/56/ES z 26. októbra 2005 o cezhraničných zlúčeniach alebo splynutiach kapitálových spoločností (20);

                           f)

                           technickú špecifikáciu, ktorou sa vymedzí štruktúra štandardného formátu správ na účel výmeny informácií medzi registrami, platformou a portálom;

                           g)

                           technickú špecifikáciu, ktorou sa vymedzí súbor údajov potrebných na to, aby platforma mohla plniť svoje funkcie, ako aj metóda uchovávania, využívania a ochrany takýchto údajov;

                           h)

                           technickú špecifikáciu, ktorou sa vymedzí štruktúra a používanie jedinečného identifikačného znaku na komunikáciu medzi registrami;

                           i)

                           špecifikáciu, ktorou sa vymedzia technické metódy prevádzky systému prepojenia registrov, pokiaľ ide o zasielanie a výmenu informácií, a špecifikáciu, ktorou sa vymedzia služby v oblasti informačných technológií, ktoré poskytuje platforma a ktorými sa zabezpečuje zasielanie správ v príslušnej jazykovej verzii;

                           j)

                           harmonizované kritériá služby vyhľadávania, ktorú poskytuje portál;

                           k)

                           spôsoby platby, pričom sa zohľadnia dostupné možnosti platby, napr. platby cez internet;

                           l)

                           podrobné informácie o vysvetľujúcich názvoch k údajom a druhom dokumentov uvedeným v článku 2;

                           m)

                           technické podmienky dostupnosti služieb, ktoré poskytuje systém prepojenia registrov;

                           n)

                           postup a technické požiadavky na pripojenie fakultatívnych miest prístupu k platforme.

                     Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 4e ods. 2.
               Komisia prijme tieto vykonávacie akty do 7. júla 2015.
               Článok 4d
               1.   Zriadenie a budúci vývoj platformy, ako aj úpravy portálu, ktoré vyplývajú z tejto smernice, sa financujú zo všeobecného rozpočtu Únie.
               2.   Údržba a fungovanie platformy sa financujú zo všeobecného rozpočtu Únie a môžu sa spolufinancovať z poplatkov za prístup k systému prepojenia registrov účtovaných jeho jednotlivým používateľom. Žiadne ustanovenie tohto odseku nemá vplyv na poplatky na vnútroštátnej úrovni.
               3.   Komisia môže prostredníctvom delegovaných aktov a v súlade s článkom 13a prijať pravidlá týkajúce sa možnosti spolufinancovať platformu účtovaním poplatkov, a v tom prípade aj stanoviť výšku poplatkov účtovaných jednotlivým používateľom v súlade s odsekom 2.
               4.   Akékoľvek poplatky uložené v súlade s odsekom 2 nemajú vplyv na poplatky – ak takéto poplatky existujú – uvedené v článku 3c ods. 1, ktoré členské štáty účtujú za získavanie dokumentov a údajov.
               5.   Za získanie údajov uvedených v článku 3c ods. 2 písm. a), b) a c) sa neúčtujú žiadne poplatky, ktoré sa ukladajú podľa odseku 2.
               6.   Každý členský štát znáša náklady na prispôsobenie svojich vnútroštátnych registrov, ako aj náklady na ich údržbu a fungovanie vyplývajúce z tejto smernice.
               Článok 4e
               1.   Komisii pomáha výbor. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (21).
               2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

               5.

               Vkladá sa tento článok:
               „Článok 7a
               Spracovanie osobných údajov uskutočňované v kontexte tejto smernice je predmetom úpravy smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (22).

               6.

               Vkladá sa táto kapitola:
               „KAPITOLA 4A

                  DELEGOVANÉ AKTY

               Článok 13a
               1.   Právomoc prijímať delegované akty sa Komisii udeľuje za podmienok stanovených v tomto článku.
               2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 4d ods. 3 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú.
               3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 4d ods. 3 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom uvedenej. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
               4.   Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
               5.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 4d ods. 3 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote troch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o tri mesiace.“

         Článok 4
   Správa a pravidelný dialóg
   1.   Komisia najneskôr do piatich rokov od uplynutia konečného termínu na uplatnenie ustanovení uvedených v článku 5 ods. 2 zverejní správu o fungovaní systému prepojenia registrov, v ktorej sa preskúma najmä jeho technická prevádzka a jeho finančné aspekty.
   2.   K tejto správe sa v prípade potreby pripoja návrhy na zmenu a doplnenie tejto smernice.
   3.   Komisia a zástupcovia členských štátov sa pravidelne schádzajú v rámci akéhokoľvek vhodného fóra, aby diskutovali o veciach, na ktoré sa vzťahuje táto smernica.
   Článok 5
   Transpozícia
   1.   Členské štáty prijmú, uverejnia a uplatnia zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 7. júla 2014.
   2.   Bez ohľadu na odsek 1 členské štáty najneskôr do dvoch rokov po prijatí vykonávacích aktov uvedených v článku 4c smernice 2009/101/ES prijmú, uverejnia a uplatnia ustanovenia potrebné na dosiahnutie súladu s:

               —

               článkom 1 ods. 3 a 4 a článkom 5a smernice 89/666/EHS,

               —

               článkom 13 smernice 2005/56/ES,

               —

               článkom 3 ods. 1 druhým pododsekom, článkom 3b, článkom 3c, článkom 3d a článkom 4a ods. 3 až 5 smernice 2009/101/ES.

         Komisia po prijatí uvedených vykonávacích aktov uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie konečný termín, do ktorého je potrebné uplatniť ustanovenia uvedené v tomto odseku.
   3.   Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach uvedených v odseku 1 alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
   4.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   Článok 6
   Nadobudnutie účinnosti
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 7
   Adresáti
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Štrasburgu 13. júna 2012

            Za Európsky parlament

            predseda

         M. SCHULZ

            Za Radu

            predseda

         N. WAMMEN

      (1)  Ú. v. EÚ C 248, 25.8.2011, s. 118.

      (2)  Pozícia Európskeho parlamentu zo 14. februára 2012 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 10. mája 2012.

      (3)  Ú. v. ES L 395, 30.12.1989, s. 36.

      (4)  Ú. v. EÚ L 310, 25.11.2005, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ L 258, 1.10.2009, s. 11.

      Poznámka: Názov smernice 2009/101/ES bol upravený tak, aby zohľadnil číslovanie článkov Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva v súlade s článkom 5 Lisabonskej zmluvy; pôvodne odkazoval na druhý odsek článku 48 zmluvy.

      (6)  Ú. v. EÚ C 308 E, 20.10.2011, s. 1.

      (7)  Ú. v. EÚ C 75, 31.3.2009, s. 1.

      (8)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (9)  Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.

      (10)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.

      (11)  Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.

      (12)  Ú. v. EÚ C 369, 17.12.2011, s. 14.

      (13)  Ú. v. EÚ C 220, 26.7.2011, s. 1.

      (14)  Ú. v. EÚ L 258, 1.10.2009, s. 11.

      Poznámka: Názov smernice 2009/101/ES bol upravený tak, aby zohľadnil číslovanie článkov Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva v súlade s článkom 5 Lisabonskej zmluvy; pôvodne odkazoval na druhý odsek článku 48 zmluvy.“

      (15)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.“

      (16)  Ú. v. EÚ L 258, 1.10.2009, s. 11.

      Poznámka: Názov smernice 2009/101/ES bol upravený tak, aby zohľadnil číslovanie článkov Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva v súlade s článkom 5 Lisabonskej zmluvy; pôvodne odkazoval na druhý odsek článku 48 zmluvy.“

      (17)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.“

      (18)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (19)  Ú. v. ES L 395, 30.12.1989, s. 36.

      (20)  Ú. v. EÚ L 310, 25.11.2005, s. 1.

      (21)  Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.“

      (22)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.“


title: Smernica Rady z 27. júla 1970 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa dverí motorových a ich prípojných vozidiel

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31970L0387

Úradný vestník L 176 , 10/08/1970 S. 0005 - 0011 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 1 S. 0152  Dánske špeciálne vydanie: Série I Kapitola 1970(II) S. 0497  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 1 S. 0152  Anglické špeciálne vydanie: Série I Kapitola 1970(II) S. 0564  - 0570 Grécke špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 1 S. 0097  Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 1 S. 0234  Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 13 Zväzok 1 S. 0234

		Smernica Radyz 27. júla 1970o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa dverí motorových a ich prípojných vozidiel(70/387/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na návrh Komisie,so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu,so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru,keďže technické požiadavky, ktoré musia motorové vozidlá spĺňať podľa vnútroštátnych predpisov, sa medzi iným týkajú ich dverí;keďže sa tieto požiadavky líšia medzi jednotlivými členskými štátmi; keďže je vzhľadom na to nevyhnutné, aby všetky členské štáty prijali tie isté požiadavky buď ako dodatok k ich existujúcim pravidlám, alebo namiesto nich, aby bolo najmä možné používať EHS typový schvaľovací postup pre každý typ vozidla, ktorý bol predmetom smernice Rady [1] zo 6. februára 1970 o aproximácii právnych predpisov členských štátov o typovom schválení motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Na účely tejto smernice "vozidlo" znamená akékoľvek motorové vozidlo určené na prevádzku na ceste, najmenej so štyrmi kolesami a s najvyššou konštrukčnou rýchlosťou presahujúcou 25 km/h, a jeho prípojné vozidlá, s výnimkou vozidiel verejnej dopravy, vozidiel jazdiacich na koľajniciach, poľnohospodárskych traktorov a strojov a stavebných vozidiel.Článok 2Žiadny členský štát nesmie odmietnuť udeliť EHS typové schválenie alebo vnútroštátne typové schválenia vozidla z dôvodov týkajúcich sa jeho dverí, ak tieto spĺňajú požiadavky stanovené v prílohách.Článok 3Akékoľvek úpravy potrebné na prispôsobenie požiadaviek prílohy technickému pokroku sa prijmú podľa postupu stanoveného v článku 13 smernice Rady zo dňa 6. februára 1970 o aproximácii právnych predpisov členských štátov o typovom schválení motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel.Článok 41. Členské štáty prijmú do osemnástich mesiacov od notifikácie tejto smernice opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou a informujú o nich Komisiu.2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré prijali v oblasti upravenej touto smernicou.Článok 5Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 27. júla 1970Za RadupredsedaW. Arendt[1] Ú. v. ES L 42, 23.2.1970 s. 1.--------------------------------------------------PRÍLOHA I1. VŠEOBECNE1.1 Konštrukčné charakteristiky vozidla musia dovoliť úplne bezpečný vstup do vozidla a výstup.1.2 Dvere, vstupy a výstupy musia byť také, aby sa mohli používať ľahko a bez nebezpečenstva.1.3 Dvere a dverové zámky musia byť konštruované takým spôsobom, aby sa bolo možné vyhnúť obťažujúcemu hluku pri ich zatváraní.1.4 Dverové zámky musia byť konštruované takým spôsobom, aby sa zabránilo náhodnému otváraniu.2. DVEROVÉ ZÁMKY A ZÁVESY (konštrukčné a montážne požiadavky)2.1 Závesy dverí montovaných na závesy (s výnimkou sklápacích dverí), ak sú montované k bokom vozidla, musia byť upevnené pri prednom okraji dverí v smere jazdy vpred. V prípade dvojitých dverí platí táto požiadavka na krídlo dverí, ktoré sa otvára ako prvé; druhé krídlo dverí musí byť možné zavrieť na závoru.2.2 Zámky a závesy bočných dverí osobných automobilov [1] musia spĺňať požiadavky stanovené v prílohe II k tejto smernici.3. STÚPAČKY (konštrukčné a montážne požiadavky)3.1 Ak je podlaha na vstupe do vozidla viac než 700 mm nad zemou, musí mať vozidlo jednu alebo viac stúpačiek. Stúpačka alebo dolná stúpačka, ak je ich viac, nesmie byť vyššie než 700 mm nad zemou a musí byť konštruovaná tak, aby sa zabránilo riziku pošmyknutia. Náboj kolesa, ráfiky a iné časti kolesa sa nepokladajú za stúpačky na účely tejto smernice, s výnimkou prípadu, keď dôvody týkajúce sa konštrukcie alebo používania vylučujú montáž stúpačiek kdekoľvek inde na vozidle.[1] Kategória M1 Medzinárodnej klasifikácie, stanovenej v poznámke b) k prílohe k smernici Rady uvedenej v článku 3 tejto smernice.--------------------------------------------------PRÍLOHA IIPOŽIADAVKY NA KONŠTRUKCIU A MONTÁŽ A PEVNOSTNÉ TESTY PRE ZÁMKY A ZÁVESY BOČNÝCH DVERÍ PRE VSTUP ALEBO VÝSTUP Z OSOBNÝCH AUTOMOBILOV1. VŠEOBECNE1.1 Zámky a závesy musia byť konštruované, vyrábané a montované tak, aby pri normálnom používaní vozidla spĺňali požiadavky tejto smernice.1.2 Každá zámka musí mať medzipolohu uzavretia, ako aj plne uzavretú polohu.2. ÚDAJE A SADY ZÁMOK A ZÁVESOV PREDKLADANÉ VÝROBCOM ALEBO JEHO OPRÁVNENÝM ZÁSTUPCOMVýrobca alebo jeho oprávnený zástupca musí predložiť tieto údaje a sady zámok a závesov:2.1 dostatočne podrobné výkresy dverí a ich zámok a závesov v primeranom meradle a2.2 technický opis zámok a závesov;2.3 súbor piatich sád závesov pre každé dvere. Ak sú však tie isté sady použité na niekoľko dverí, stačí predložiť jeden súbor sád. Sady závesov, ktoré sa líšia len tým, že sú konštruované na montáž vľavo alebo vpravo, sa nepovažujú za rozdielne;2.4 súbor piatich kompletných zámok vrátane ovládacieho mechanizmu pre každé dvere. Ak sú však tie isté úplné zámky použité na niekoľko dverí, stačí predložiť jeden súbor takýchto zámok. Zámky, ktoré sa líšia len tým, že sú konštruované na montáž vľavo alebo vpravo, sa nepovažujú za rozdielne.3. KONŠTRUKČNÉ POŽIADAVKY3.1 Zámky3.1.1 Pozdĺžne zaťaženieSúprava zámky a zapadacej časti zámky musí byť schopná odolávať pozdĺžnemu zaťaženiu 453 kp (444 daN) v medzipolohe uzavretia a 1134 kp (1111 daN) v plne uzavretej polohe (obrázok 2).3.1.2 Priečne zaťaženieSúprava zámky a zapadacej časti zámky musí byť schopná odolávať priečnemu zaťaženiu 453 kp (444 daN) v medzipolohe uzavretia a 907 kp (889 daN) v plne uzavretej polohe (obrázok 3).3.1.3 Odolnosť proti zaťaženiu účinkom zotrvačnostiZámka sa nesmie pohnúť z plne uzavretej polohy, ak pôsobí pozdĺžne alebo priečne zotrvačné zaťaženie v oboch smeroch s veľkosťou 30 g na zámkovú súpravu vrátane mechanizmu, ktorý ju uvádza do činnosti.3.2 Závesy3.2.1 Každý systém závesu musí byť schopný niesť dvere a odolávať pozdĺžnemu zaťaženiu 1134 kp (1111 daN) a priečnemu zaťaženiu 907 kp (889 daN) v oboch smeroch.4. POŽIADAVKY NA TESTOVANIE PEVNOSTI DVEROVÝCH ZÁMOK A ZÁVESOVZhoda s požiadavkami uvedenými v bodoch 3.1 a 3.2 sa overuje takto:4.1 Nastavenie, postup a vybavenie pre testy statickým zaťažením4.1.1 Nastavenie4.1.1.1 Závesy4.1.1.1.1 Testy sa vykonajú s použitím tuhých komponentov, reprodukujúcich geometrické podmienky montáže plne uzavretých dverí na vozidlo.4.1.1.1.2 Na toto zariadenie sa pôsobí v bode uprostred medzi závesmi:4.1.1.1.2.1 predpísaným pozdĺžnym zaťažením, kolmým na os čapov závesov, situovaným v rovine prechádzajúcej touto osou;4.1.1.1.2.2 predpísaným priečnym zaťažením, kolmým na rovinu definovanú pozdĺžnym zaťažením a osou čapov a situovaným v rovine prechádzajúcej touto osou.4.1.1.1.3 Pre každý test sa použije nová sada závesov.4.1.1.1.4 Obrázok 1 zobrazuje testovaciu súpravu.4.1.1.2 Zámky4.1.1.2.1 Testy sa vykonajú s použitím tuhých komponentov, reprodukujúcich montáž dvoch komponentov zámok na vozidlo, telesa zámky a zapadacej časti zámky.4.1.1.2.2 Predpísaným zaťažením sa pôsobí na toto zariadenie tak, aby nedošlo k napínaniu zámky. Ďalej sa pôsobí priečnym statickým zaťažením 90,7 kp (88,9 daN) tak, aby pohlo zámkou od jej zapadacej časti v smere, v ktorom sa dvere otvárajú.4.1.1.2.3 Obrázky 2 a 3 zobrazujú testovaciu súpravu.4.1.2 Testovací postup a zariadenieZariadenia uvedené v bodoch 4.1.1.1 a 4.1.1.2 vyššie sa montujú na trhací testovací stroj s minimálnou kapacitou 1500 kp (1470 daN). Zaťažením postupne sa zvyšujúcim až na hodnoty predpísané v bodoch 3.1. a 3.2 sa pôsobí tak, že rýchlosť oddeľovania sa upínacích zariadení nepresiahne 5 mm/min.4.2 Postup stanovenia odolnosti zámok voči zrýchleniu4.2.1 Odpor proti otváraniu v oboch smeroch vplyvom pozdĺžneho a priečneho zotrvačného zaťaženia 30 g, v oboch prípadoch vztiahnutý na otvárací ovládač v smere, v ktorom sa ovláda, sa stanoví dynamicky alebo analyticky (obrázok 4), bez ohľadu na:4.2.1.1 trecie sily;4.2.1.2 zložky gravitačného zrýchlenia, ktoré majú sklon k tomu, aby udržali zámku uzavretú.4.2.2 Ak má zámka zabezpečovacie zariadenie, nesmie byť použitá.4.3 Rovnocenné testovacie metódy4.3.1 Rovnocenné nedeštruktívne testovacie metódy sú prípustné za predpokladu, že výsledky uvedené v bodoch 4.1.2 a 4.2 vyššie môžu byť získané buď úplne pomocou náhradného testu, alebo výpočtom z výsledkov testu. Ak je použitá metóda iná, než je opísaná v bodoch 4.1.2 a 4.2 vyššie, musí byť preukázaná jej rovnocennosť.Systém dverového závesu – upínací prípravok pre test statickým zaťažením (priečnym zaťažením)+++++ TIFF +++++Zámka dverí – testovacie zariadenie pod statickým zaťažením (pozdĺžnym zaťažením)+++++ TIFF +++++Zámka dverí – testovacie zariadenie pod statickým zaťažením (priečnym zaťažením)+++++ TIFF +++++Odpor voči účinkom zotrvačnosti – príklad výpočtu+++++ TIFF +++++Dané:Systém dverovej zámky vystavený spomaleniu 30 gF Ma =+++++ TIFF +++++a =+++++ TIFF +++++30 g = 30 WF1 = W1 × 30 – priemerné zaťaženie na pružinu tlačidla= (0,016 kg × 30) – 0,454 kg = 0,036 kgF2 = W2 × 30 = 0,023 kg × 30 = 0,68 kgF3 W2× 30 =+++++ TIFF +++++× 30 = 0,184 kgΣMo = F1 × d1 + F2 × d2 – F3 × d3 = 0,036 kg × 31,5 mm + 0,68 kg × 10,67 mm – 0,184 kg × 4,83 mm = 7,51 mm/kg+++++ TIFF +++++F5 =+++++ TIFF +++++= 0,238 kgF6 = W4 × 30 = 0,042 × 30 = 1,265 kgΣMp = zaťaženie na pružinu tlačidla (F5 d5 + F6 d6)= 45,62 mm/kg – (0,238 × 37,59 + 1,265 × 1,9)= 45,62 mm/kg – 11,36 mm/kg = 34,26 mm/kg--------------------------------------------------


title: Smernica Rady (EHS) 92/22/EHS z 31. marca 1992 o bezpečnostnom zasklení a zasklievacích materiáloch na motorových a ich prípojných vozidlách

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31992L0022

Úradný vestník L 129 , 14/05/1992 S. 0011 - 0094 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 22 S. 0052  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 22 S. 0052

		Smernica Rady (EHS) 92/22/EHSz 31. marca 1992o bezpečnostnom zasklení a zasklievacích materiáloch na motorových a ich prípojných vozidláchRADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, najmä na jej článok 100a,so zreteľom na návrh Komisie [1],v spolupráci s Európskym parlamentom [2],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [3],keďže by mali byť prijaté opatrenia s cieľom postupného vytvorenia vnútorného trhu na obdobie do 31. decembra 1992; keďže vnútorný trh tvorí oblasť bez vnútorných hraníc, v ktorej je zabezpečený voľný pohyb tovaru, osôb, služieb a kapitálu;keďže pre úplné dosiahnutie jednotného trhu bude podstatná metóda úplného zosúladenia;keďže táto metóda sa bude musieť využívať v čase revízie typového schvaľovacieho postupu EHS so zreteľom na charakter rezolúcie Rady zo 7. mája 1985 týkajúcej sa nového prístupu k otázke technickej harmonizácie a štandardizácie;keďže sa požiadavky týkajúce sa bezpečnostného zasklenia v jednotlivých členských štátoch líšia; keďže z toho dôvodu je potrebné, aby všetky členské štáty okrem existujúcich pravidiel alebo namiesto nich prijali rovnaké požiadavky, hlavne z dôvodu umožnenia vykonania pre každý typ vozidla EHS typového schválenia na základe smernice Rady 70/156/EHS zo 6. februára 1970 o aproximácii právnych predpisov členských štátov o typovom schválení motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel [4] naposledy zmenenej a doplnenej smernicou 87/403/EHS [5];keďže akékoľvek pravidlá o bezpečnostnom zasklení obsahujú požiadavky týkajúce sa nielen štruktúry zasklievacích materiálov, ale aj ich montáže na vozidlá;keďže na základe zosúladeného postupu pre typové schválenie komponentu bezpečnostného zasklenia každý členský štát môže schváliť zosúladenie s bežnými požiadavkami týkajúcimi sa výroby a testovania a informovať ostatné členské štáty o každom takomto schválení zaslaním kópie osvedčenia o typovom schválení komponentu vypracovaného pre každý typ bezpečnostného zasklenia; keďže pridelenie značky EHS typového schválenia komponentu pre hociktorý typ bezpečnostného zasklenia vyhovujúceho typu, ktorého komponent bol typovo schválený, znamená, že úradné testovanie tohto typu zasklenia v ostatných členských štátoch nie je viac oprávnené;keďže je zvlášť dôležitá bezpečnostná stránka predného okna, keďže je pravdepodobné, že, viac ako v prípade ostatných typov zasklenia, bude predné okno vystavené tvrdým nárazom či už v dôsledku kolízií alebo pri vonkajších otrasoch, a preto môže byť príčinou vážnych telesných poranení; keďže s cieľom zblíženia zákonov členských štátov, ktorých rozdiely vytvárajú bariéry v obchode, prijaté riešenie musí zohľadňovať bezpečnostné požiadavky cestnej dopravy a nutnosť jej zlepšenia,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 11. Členské štáty udelia typové schválenia na akýkoľvek typ bezpečnostného zasklenia v rozmedzí definovanom v časti 1 prílohy I, ktoré vyhovuje konštrukčným a testovacím požiadavkám.2. Členské štáty udelia typové schválenie pre celé vozidlo hociktorému vozidlu, ktoré vyhovuje požiadavkám o inštalácii stanoveným v prílohe III.3. Členský štát, ktorý udelil EHS typové schválenie komponentu, prijme potrebné opatrenia na overenie, pokiaľ to je nutné aj v spolupráci s príslušnými orgánmi ostatných členských štátov, či vyrobené modely vyhovujú schválenému typu.Článok 2Všetky žiadosti o typové schválenie komponentu EHS vypracuje výrobca alebo jeho autorizovaný zástupca v členskom štáte. Tento členský štát vydá výrobcovi alebo jeho autorizovanému zástupcovi značku o typovom schválení komponentu EHS v súlade s bodmi 4.4 až 4.7 prílohy II pre každý typ bezpečnostného zasklenia, ktorý typovo schváli na základe článku 1.Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia, aby zabránili používaniu akýchkoľvek značiek, ktoré by spôsobovali zmätok medzi položkami bezpečnostného zasklenia, na ktoré už bolo vydané typové schválenie komponentov podľa článku 1.Článok 3Príslušné orgány v každom členskom štáte do jedného mesiaca pošlú príslušným orgánom ostatných členských štátov kópiu osvedčenia o typovom schválení komponentov, vypracovanom pre každý typ bezpečnostného zasklenia a s ohľadom na jeho inštaláciu pre každý typ vozidla, ktorému udelili typové schválenie pre celé vozidlo.Článok 4Žiadny členský štát nesmie zakázať predaj alebo používanie bezpečnostného zasklenia na základe jeho konštrukcie, keď toto zasklenie má EHS typovú značku komponentu.Článok 51. Ak členský štát, ktorý udelil typové schválenie komponentu zistí, že niekoľko položiek bezpečnostného zasklenia s tou istou značkou typového schválenia komponentu nevyhovuje schválenému typu, prijme potrebné opatrenia, aby zabezpečil, že vyrobené modely vyhovujú schválenému typu. Príslušné orgány tohto štátu informujú príslušné orgány ostatných členských štátov o prijatých opatreniach, ktoré sa v prípade potreby môžu rozšíriť na zrušenie typového schválenia komponentu EHS. Uvedené orgány prijmú podobné opatrenia, ak ich príslušné orgány iného členského štátu informujú o takomto nedostatku.2. Príslušné orgány členských štátov sa navzájom do jedného mesiaca informujú o akomkoľvek zrušení typového schválenia komponentu EHS a dôvodoch pre takéto opatrenie.3. Ak členský štát, ktorý udelil EHS typové schválenie komponentu, má námietky voči oznámeniu o tom, že jeho schválenie nevyhovuje, dotknuté členské štáty sa snažia o urovnanie tohto sporu. Spoločenstvo je informované a v prípade potreby poskytuje konzultácie za účelom dosiahnutia urovnania sporu.Článok 6V akomkoľvek rozhodnutí urobenom na základe opatrení prijatých na vykonanie tejto smernice, týkajúcom sa zamietnutia alebo zrušenia typového schválenia komponentu, alebo zákazu predaja a používania, sa podrobne uvedú dôvody, na ktorých sa zakladá. Takéto rozhodnutie sa oznámi dotknutej strane, ktorá je súčasne informovaná o opravných prostriedkoch, ktoré má k dispozícii podľa zákonov platných v členských štátoch a o lehotách poskytovaných na uplatnenie takýchto prostriedkov.Článok 7Žiadny členský štát nesmie odmietnuť typové schválenie EHS pre celé vozidlo alebo vnútroštátne typové schválenie na typ vozidla alebo zamietnuť či zakázať predaj, prevádzkovanie alebo používanie vozidla na základe jeho bezpečnostného zasklenia, ak tento typ bezpečnostného zasklenia má značku o typovom schválení komponentu EHS a ak bol inštalovaný v súlade s požiadavkami stanovenými v prílohe III.Článok 8Na účely tejto smernice "vozidlo" znamená akékoľvek motorové vozidlo určené na používanie na ceste, ktoré má aspoň štyri kolesá a maximálnu konštrukčnú rýchlosť presahujúcu 25 km/h, ako aj jeho prípojné vozidlo, s výnimkou vozidiel jazdiacich po koľajniciach, poľnohospodárskych a lesných traktorov alebo strojov a stavebného zariadenia a vybavenia.Medzinárodná klasifikácia týchto vozidiel je stanovená v poznámke b) prílohy I k smernici 70/156/EHS.Článok 9Akékoľvek zmeny a doplnky potrebné na prispôsobenie sa príloh požiadavkám technického rozvoja sa prijmú v súlade s postupom stanoveným v článku 13 smernice 70/156/EHS.Článok 101. Do 1. júla 1992 členské štáty prijmú a uverejnia ustanovenia potrebné na zosúladenie s touto smernicou a bezodkladne o tom informujú Komisiu.Keď členské štáty prijmú tieto opatrenia, bude v nich uvedený odkaz na túto smernicu alebo ich bude takýto sprevádzať pri príležitosti ich oficiálneho uverejnenia. Spôsoby vypracovania takéhoto odkazu stanovia členské štáty.Tieto ustanovenia sa budú uplatňovať od 1. októbra 1992.2. Členské štáty oznámia Komisii texty hlavných ustanovení vnútroštátneho práva, ktorý prijali v oblasti riadenej touto smernicou.Článok 11Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 31. marca 1992Za RadupredsedaVitor Martins[1] Ú. v. ES C 95, 12. 4. 1990, s. 1.[2] Ú. v. ES C 284, 12.11.1990, s. 80 a rozhodnutie z 12.2.1992 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).[3] Ú. v. ES C 225, 10.9.1990, s. 9.[4] Ú. v. ES L 42, 23.2.1970, s. 1.[5] Ú. v. ES L 220, 8.8.1987, s. 44.--------------------------------------------------ZOZNAM PRÍLOHPRÍLOHA I | Rozsah a definície |PRÍLOHA II | Zasklievanie — konštrukcia a požiadavky testu, aplikácia pre typové schválenie komponentov EHS, značky, typové schválenie komponentov EHS, úprava alebo rozšírenie typového schválenia komponentov EHS, súlad výroby modelov a pokuty za nesúlad výroby |PRÍLOHA II A | Všeobecné testovacie podmienky |PRÍLOHA II B | Predné okná z obyčajného vrstveného skla |PRÍLOHA II C | Predné okná zo spracovaného vrstveného skla |PRÍLOHA II D | Predné okná z plastického skla |PRÍLOHA II E | Zoskupenie predných okien pre testy EHS typového schválenia komponentov |PRÍLOHA II F | Postupy, ktoré majú byť dodržané pre stanovenie testovaných zón na predných oknách vozidiel kategórie M1 vo vzťahu k bodom "V" |PRÍLOHA II G | Postup určenia bodu "H" a správneho torzného uhla pre polohy sedadiel motorových vozidiel |PRÍLOHA II H | Rovnomerne kalené zasklenie |PRÍLOHA II I | Vrstvené zasklenie iné než u predných okien |PRÍLOHA II J | Plastické zasklenie iné než u predných okien |PRÍLOHA II K | Zasklenie s nanesenou bezpečnostnou vrstvou (na vnútornom povrchu) |PRÍLOHA II L | Dvojité zasklenie |PRÍLOHA II M | Merania výšky segmentu a polohy bodov nárazu |PRÍLOHA II N | Vzory značiek typového schválenia komponentov EHS |PRÍLOHA II O | Kontroly súladu výroby |PRÍLOHA II P | Oznámenie týkajúce sa typového schválenia EHS/ rozšírenia EHS typového schválenia/zamietnutia komponentov alebo konečného zastavenia výroby bezpečnostných skiel |Doplnok 1 | Predné okná z vrstveného skla |Doplnok 2 | Predné okná z plastického skla |Doplnok 3 | Rovnomerne kalené sklené tabule |Doplnok 4 | Tabule vrstveného skla iné než na predné okná |Doplnok 5 | Tabule plastického skla iné než na predné okná |Doplnok 6 | Jednotky dvojitého zasklenia |Doplnok 7 | Obsah zoznamu predných okien |PRÍLOHA III | Vozidlá — Požiadavky týkajúce sa inštalovania predných okien a zasklenia iného než na predné okná na vozidlách |Doplnok | Príloha k osvedčeniu EHS o typovom schválení celého vozidla, čo sa týka inštalovania bezpečnostných skiel |--------------------------------------------------


title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/12/EÚ z  19. apríla 2012 , ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 2001/112/ES, ktorá sa vzťahuje na ovocné šťavy a niektoré podobné produkty určené na ľudskú spotrebu

text:
               27.4.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 115/1

         SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2012/12/EÚ
   z 19. apríla 2012,
   ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 2001/112/ES, ktorá sa vzťahuje na ovocné šťavy a niektoré podobné produkty určené na ľudskú spotrebu
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 2,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
   konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
   keďže:

               (1)

               V smernici Rady 2001/112/ES (3) sa uvádzajú osobitné ustanovenia týkajúce sa výroby, zloženia a označovania ovocných štiav a podobných produktov s cieľom ochrániť záujmy spotrebiteľov a zlepšiť voľný pohyb ovocných štiav a niektorých podobných produktov v Únii. Tieto pravidlá by sa mali prispôsobiť technickému pokroku a mal by sa pri nich pokiaľ možno zohľadniť vývoj v príslušných medzinárodných normách, predovšetkým v Kódexe všeobecných noriem pre ovocné šťavy a nektáre (Codex Stan 247-2005), ktorý prijal výbor pre Codex Alimentarius na svojom 28. zasadnutí od 4. do 9. júla 2005 (ďalej len „kódex noriem“). V kódexe noriem sa stanovujú najmä ukazovatele kvality a požiadavky na označovanie ovocných štiav a podobných produktov.

               (2)

               Bez toho, aby bola dotknutá smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/13/ES z 20. marca 2000 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa označovania, prezentácie a reklamy potravín (4), je nevyhnutné zmeniť a doplniť osobitné ustanovenia smernice 2001/112/ES o označovaní ovocných štiav a podobných produktov s cieľom zohľadniť nové pravidlá o povolených prísadách, napríklad pravidlá o pridávaní cukrov, ktoré už nie je v prípade ovocných štiav povolené. Pre ostatné druhy produktov by sa pridávané cukry mali naďalej označovať v súlade so smernicou 2000/13/ES.

               (3)

               Výživové tvrdenie „bez pridania cukru“, ako je uvedené v prílohe k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 z 20. decembra 2006 o výživových a zdravotných tvrdeniach o potravinách (5), sa používa pri ovocných šťavách veľmi dlho. Vzhľadom na nové požiadavky na zloženie ovocných štiav stanovené v tejto smernici by jeho vypustenie z jedného dňa na druhý po skončení prechodného obdobia neumožnilo okamžité a jasné rozlíšenie medzi ovocnými šťavami a inými nápojmi z hľadiska prídavku cukrov v produktoch, čo by poškodilo odvetvie ovocných štiav. S cieľom umožniť priemyslu riadne informovať spotrebiteľov by malo byť na obmedzené obdobie možné použiť vyhlásenie, že žiadne ovocné šťavy neobsahujú pridaný cukor.

               (4)

               S cieľom prispôsobiť prílohy k smernici 2001/112/ES vývoju v príslušných medzinárodných normách a s cieľom zohľadniť technický pokrok by sa Komisii mala udeliť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o zmeny a doplnenia uvedených príloh s výnimkou časti I prílohy I a prílohy II. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na expertnej úrovni. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť súčasné, včasné a vhodné postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.

               (5)

               S cieľom umožniť členským štátom, aby prijali vnútroštátne právne predpisy, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou, by sa malo stanoviť prechodné obdobie 18 mesiacov. Počas tohto obdobia by mali byť v platnosti požiadavky smernice 2001/112/ES bez zmien a doplnení zavedených touto smernicou.

               (6)

               Aby bolo možné vziať do úvahy záujmy hospodárskych subjektov, ktoré uvádzajú produkty na trh alebo označujú svoje produkty v súlade s požiadavkami platnými pred nadobudnutím účinnosti vnútroštátnych ustanovení transponujúcich túto smernicu, je potrebné ustanoviť vhodné prechodné opatrenia. Preto by táto smernica mala stanoviť, že tieto produkty sa môžu naďalej uvádzať na trh počas obmedzeného obdobia po uplynutí lehoty na transpozíciu.

               (7)

               Keďže cieľ tejto smernice, a to prispôsobenie smernice 2001/112/ES technickému pokroku s prihliadnutím na kódex noriem, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale možno ho lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

               (8)

               Smernica 2001/112/ES by sa mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

         PRIJALI TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Zmeny a doplnenia smernice 2001/112/ES
   Smernica 2001/112/ES sa mení a dopĺňa takto:

               1.

               V článku 1 sa dopĺňa tento odsek:
               „Produkty vymedzené v prílohe I podliehajú ustanoveniam práva Únie uplatniteľným na potraviny, napríklad nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín (6), ak táto smernica neustanovuje inak.

               2.

               Článok 2 sa vypúšťa.

               3.

               Článok 3 sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           bod 3 sa nahrádza takto:

                                       „3.

                                       Pri produktoch vyrobených z dvoch alebo viacerých druhov ovocia, okrem tých produktov, pri ktorých sa citrónová a/alebo limetková šťava používa za podmienok stanovených v časti II bode 2 prílohy I, sa názvy produktov vytvárajú zo zoznamu použitých druhov ovocia v zostupnom poradí podľa objemu ovocných štiav alebo pretlakov, ktoré obsahujú, ako sa uvádza v zozname zložiek. V prípade produktov vyrobených z troch alebo viacerých druhov ovocia sa však uvedenie druhov ovocia môže nahradiť slovami ‚z viacerých druhov ovocia‘ alebo podobnou formuláciou, alebo počtom druhov použitého ovocia.“;

                           b)

                           bod 4 sa vypúšťa.

               4.

               Článok 4 sa nahrádza takto:
               „Článok 4
               Pri označovaní koncentrovanej ovocnej šťavy uvedenej v časti I bode 2 prílohy I, ktorá nie je určená na dodávku konečnému spotrebiteľovi, sa uvádza prítomnosť a množstvo pridanej citrónovej šťavy, limetkovej šťavy alebo okysľujúcich činidiel povolených nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 zo 16. decembra 2008 o prídavných látkach v potravinách (7). Tento údaj sa uvedie na:

                           —

                           balení,

                           —

                           na označení pripevnenom k baleniu alebo

                           —

                           na sprievodnom dokumente.

               5.

               V článku 5 sa dopĺňa tento odsek:
               „Táto smernica sa uplatňuje na produkty vymedzené v prílohe I, ktoré sa uvádzajú na trh v rámci Únie v súlade s nariadením (ES) č. 178/2002.“

               6.

               Článok 7 sa nahrádza takto:
               „Článok 7
               S cieľom prispôsobiť prílohy k tejto smernici vývoju príslušných medzinárodných noriem a zohľadniť technický pokrok je Komisia splnomocnená v súlade s článkom 7a prijať delegované akty týkajúce sa zmeny a doplnenia príloh k tejto smernici okrem časti I prílohy I a prílohy II.“

               7.

               Vkladá sa tento článok:
               „Článok 7a
               1.   Právomoc prijímať delegované akty sa Komisii udeľuje za podmienok stanovených v tomto článku.
               2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 7 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 28. októbra 2013. Komisia predloží správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesie voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.
               3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 7 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať.
               Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie v ňom uvedenej právomoci. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
               4.   Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
               5.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 7 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.“

               8.

               Článok 8 sa vypúšťa.

               9.

               Prílohy sa nahradia textom uvedeným v prílohe k tejto smernici.

         Článok 2
   Transpozícia
   1.   Členské štáty prijmú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 28. októbra 2013. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.
   Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
   Členské štáty uplatňujú uvedené predpisy od 28. októbra 2013.
   2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   Článok 3
   Prechodné opatrenia
   1.   Produkty, ktoré sú uvádzané na trh alebo označené pred 28. októbra 2013 v súlade so smernicou 2001/112/ES, sa môžu uvádzať na trh do 28. apríla 2015.
   2.   Vyhlásenie „od 28. októbra 2015 žiadne ovocné šťavy neobsahujú pridaný cukor“ môže byť na označení v rovnakom zornom poli ako názov produktov uvedených v bodoch 1 až 4 časti I prílohy I do 28. októbra 2016.
   Článok 4
   Nadobudnutie účinnosti
   Táto smernica nadobúda účinnosť dňom jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 5
   Adresáti
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Štrasburgu 19. apríla 2012

            Za Európsky parlament

            predseda

         M. SCHULZ

            Za Radu

            predseda

         M. BØDSKOV

      (1)  Ú. v. EÚ C 84, 17.3.2011, s. 45.

      (2)  Pozícia Európskeho parlamentu zo 14. decembra 2011 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 8. marca 2012 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

      (3)  Ú. v. ES L 10, 12.1.2002, s. 58.

      (4)  Ú. v. ES L 109, 6.5.2000, s. 29.

      (5)  Ú. v. EÚ L 404, 30.12.2006, s. 9.

      (6)  Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1.“

      (7)  Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 16.“

      PRÍLOHA
      „
            PRÍLOHA I

               NÁZVY PRODUKTOV, VYMEDZENIE POJMOV A CHARAKTERISTIKY PRODUKTOV

            I.   VYMEDZENIE POJMOV
            a)   Ovocná šťava

            Fermentovateľný, ale nefermentovaný produkt získaný z jedlej časti ovocia, ktoré je zdravé a zrelé, čerstvé alebo konzervované chladom alebo zmrazením, jedného alebo viacerých spolu zmiešaných druhov s charakteristickou farbou, vôňou a chuťou typickou pre šťavu z ovocia, z ktorého sa získala.
            Arómu, dužinu a bunky získané náležitými fyzikálnymi spôsobmi z tých istých druhov ovocia možno do šťavy opäť pridať.
            V prípade citrusového ovocia musí ovocná šťava pochádzať z vnútornej vrstvy oplodia. Limetkovú šťavu však možno získať z celého ovocia.
            Ak sa šťavy spracúvajú z ovocia s jadierkami, semenami a kôrou, časti alebo zložky jadierok, semien a kôry nie sú súčasťou šťavy. Toto ustanovenie sa neuplatňuje na prípady, keď časti alebo zložky jadierok, semien a kôry nemožno odstrániť osvedčenými výrobnými postupmi.
            Pri výrobe ovocnej šťavy sa povoľuje miešanie ovocnej šťavy s ovocným pretlakom.
            b)   Ovocná šťava z koncentrátu

            Produkt získaný opätovným zriedením koncentrovanej ovocnej šťavy, ako je vymedzené v bode 2, s pitnou vodou, ktorá spĺňa kritériá stanovené v smernici Rady 98/83/ES z 3. novembra 1998 o kvalite vody určenej na ľudskú spotrebu (1).
            Obsah rozpustných pevných látok v konečnom produkte spĺňa pri opätovne zriedených šťavách minimálnu hodnotu Brix špecifikovanú v prílohe V.
            Ak je šťava z koncentrátu vyrobená z ovocia, ktoré nie je uvedené v prílohe V, minimálna hodnota Brix opätovne zriedenej šťavy je hodnota Brix šťavy získanej z ovocia, ktoré sa použilo na výrobu koncentrátu.
            Arómu, dužinu a bunky získané náležitými fyzikálnymi spôsobmi z tých istých druhov ovocia možno vrátiť do ovocnej šťavy z koncentrátu.
            Ovocná šťava z koncentrátu sa pripravuje náležitými postupmi, pri ktorých sa zachovávajú základné fyzikálne, chemické, organoleptické a výživové vlastnosti priemerného druhu šťavy vyrobenej z ovocia, z ktorého šťava pochádza.
            Pri výrobe ovocnej šťavy z koncentrátu sa povoľuje miešanie ovocnej šťavy a/alebo koncentrovanej ovocnej šťavy s ovocným pretlakom a/alebo koncentrovaným ovocným pretlakom.
            2.   Koncentrovaná ovocná šťava

            Produkt získaný z ovocnej šťavy jedného alebo viacerých druhov ovocia fyzikálnym odstránením určitého podielu obsahu vody. Ak je produkt určený na priamu spotrebu, odstráni sa najmenej 50 % obsahu vody.
            Arómu, dužinu a bunky získané náležitými fyzikálnymi spôsobmi z tých istých druhov ovocia možno pridať do koncentrovanej ovocnej šťavy.
            3.   Ovocná šťava extrahovaná vodou

            Produkt získaný difúziou prostredníctvom vody:

                        —

                        dužinatého celého ovocia, ktorého šťavu nemožno extrahovať žiadnym fyzikálnym spôsobom, alebo

                        —

                        sušeného celého ovocia.

                  4.   Dehydrovaná/prášková ovocná šťava

            Produkt získaný z ovocnej šťavy jedného alebo viacerých druhov ovocia fyzikálnym odstránením prakticky celého obsahu vody.
            5.   Ovocný nektár

            Fermentovateľný, ale nefermentovaný produkt, ktorý:

                        —

                        sa získa pridaním vody s prídavkom alebo bez prídavku cukru a/alebo medu do produktov definovaných v bodoch 1 až 4, do ovocného pretlaku a/alebo do koncentrovaného ovocného pretlaku a/alebo do zmesi týchto produktov a

                        —

                        spĺňa požiadavky uvedené v prílohe IV.

                  Bez toho, aby bolo dotknuté nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 z 20. decembra 2006 o výživových a zdravotných tvrdeniach o potravinách (2), ak sa ovocné nektáre vyrábajú bez pridania cukrov alebo so zníženou energetickou hodnotou, cukry možno úplne alebo čiastočne nahradiť sladidlami v súlade s nariadením (ES) č. 1333/2008.
            Arómu, dužinu a bunky získané náležitými fyzikálnymi spôsobmi z tých istých druhov ovocia možno do ovocného nektáru opäť pridať.
            II.   POVOLENÉ PRÍSADY, METÓDY SPRACOVANIA A LÁTKY
            1.   Zloženie

            Pri príprave ovocných štiav, ovocných pretlakov a ovocných nektárov sa používajú druhy ovocia zodpovedajúce botanickým názvom uvedeným v prílohe V, pričom názov produktu musí zodpovedať názvu príslušného ovocia alebo bežnému názvu produktu. V prípade druhov ovocia, ktoré sa neuvádzajú v prílohe V, sa uplatní náležitý botanický alebo bežný názov.
            Hodnota Brix sa pri ovocnej šťave určuje zo šťavy extrahovanej z ovocia a neupravuje sa okrem prípadu jej zmiešania so šťavou z rovnakého druhu ovocia.
            Minimálna hodnota Brix ustanovená v prílohe V pre opätovne zriedené ovocné šťavy a opätovne zriedený ovocný pretlak nezahŕňa rozpustné pevné látky ktorýchkoľvek pridaných nepovinných prísad a prídavných látok.
            2.   Povolené prísady

            Do produktov uvedených v časti I sa môžu pridávať iba tieto prísady:

                        —

                        vitamíny a minerály povolené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006 z 20. decembra 2006 o pridávaní vitamínov a minerálnych látok a niektorých ďalších látok do potravín (3),

                        —

                        prídavné látky povolené v súlade s nariadením (ES) č. 1333/2008

                  a okrem toho:

                        —

                        pre ovocné šťavy, ovocné šťavy z koncentrátu a koncentrované ovocné šťavy: pridaná aróma, dužina a bunky,

                        —

                        pre hroznovú šťavu: pridané soli kyseliny vínnej,

                        —

                        pre ovocné nektáre: pridaná aróma, dužina a bunky, cukry a/alebo med až do 20 % celkovej hmotnosti hotového produktu a/alebo sladidlá.
                        Tvrdenie, že do ovocného nektáru nebol pridaný cukor, a každé tvrdenie, ktoré môže mať pre spotrebiteľa rovnaký význam, sa môže uvádzať len vtedy, ak výrobok neobsahuje žiadne pridané monosacharidy ani disacharidy, ani žiadnu inú potravinu použitú pre jej sladiace vlastnosti vrátane sladidiel, tak ako sa vymedzujú v nariadení (ES) č. 1333/2008. Ak sa v ovocnom nektári vyskytuje cukor v prirodzenej podobe, na označení by sa malo uviesť aj označenie: ‚obsahuje prírodné cukry‘,

                        —

                        pre produkty uvedené v písmene a), prvej zarážke písmena b), písmene c), druhej zarážke písmena e) a v písmene h) prílohy III: cukor a/alebo med,

                        —

                        pre produkty uvedené v bodoch 1 až 5 časti I na úpravu kyslej chute: citrónová šťava a/alebo limetková šťava a/alebo koncentrovaná citrónová a/alebo limetková šťava až do 3 g na liter šťavy, vyjadrených ako bezvodá kyselina citrónová,

                        —

                        pre rajčiakovú šťavu a rajčiakovú šťavu z koncentrátu: jedlá soľ, korenia a aromatické byliny.

                  3.   Povolené spôsoby spracovania a látky

            Na produkty uvedené v časti I sa môžu uplatniť iba tieto spôsoby spracovania a môžu sa do nich pridať iba tieto látky:

                        —

                        postupy mechanickej extrakcie,

                        —

                        obvyklé fyzikálne postupy vrátane priamej extrakcie vodou (difúzie) z jedlej časti ovocia, okrem hrozna, na výrobu koncentrovaných ovocných štiav za predpokladu, že takto získané ovocné šťavy sú v súlade s bodom 1 časti I,

                        —

                        pre hroznovú šťavu, ak bolo použité sírenie hrozna oxidom siričitým, sa povoľuje odsírenie fyzikálnymi spôsobmi za predpokladu, že celkové množstvo SO2 prítomného v konečnom produkte neprekročí 10 mg/l,

                        —

                        enzýmové prípravky: pektinázy (na štiepenie pektínu), proteinázy (na štiepenie proteínov) a amylázy (na štiepenie škrobu), ktoré spĺňajú požiadavky nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1332/2008 zo 16. decembra 2008 o potravinárskych enzýmoch (4),

                        —

                        jedlá želatína,

                        —

                        taníny,

                        —

                        koloidný oxid kremičitý,

                        —

                        drevné uhlie,

                        —

                        dusík,

                        —

                        bentonit ako adsorpčný íl,

                        —

                        chemicky inertné filtračné prísady a zrážacie činidlá (vrátane perlitu, plavenej kremeliny, celulózy, nerozpustného polyamidu, polyvinylpolypyrolidónu, polystyrénu), ktoré sú v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1935/2004 z 27. októbra 2004 o materiáloch a predmetoch určených na styk s potravinami (5),

                        —

                        chemicky inertné adsorpčné prísady, ktoré sú v súlade so smernicami o materiáloch a predmetoch určených na styk s potravinami a ktoré sa používajú na zníženie obsahu limónov a naringínov v citrusovej šťave bez významného vplyvu na obsah limónových glukozidov, kyseliny, cukrov (vrátane oligosacharidov) alebo minerálov.

            PRÍLOHA II

               VYMEDZENIE POJMOV SUROVÍN

            Na účely tejto smernice sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
            1.   Ovocie
            Všetky druhy ovocia. Na účely tejto smernice sa aj rajčiaky považujú za ovocie.
            Ovocie musí byť zdravé, primerane zrelé a čerstvé alebo uchovávané fyzikálnym spôsobom alebo ošetrením vrátane pozberovej úpravy, ktoré sa uplatňuje v súlade s právom Únie.
            2.   Ovocný pretlak
            Fermentovateľný, avšak nefermentovaný produkt získaný vhodnými fyzikálnymi postupmi, ako je pasírovanie, drvenie, mletie jedlej časti celého alebo olúpaného ovocia bez odstránenia šťavy.
            3.   Koncentrovaný ovocný pretlak
            Produkt získaný z ovocného pretlaku fyzikálnym odstránením určitej časti obsahu vody.
            Do koncentrovaného ovocného pretlaku možno opäť pridať arómu, ktorá sa získa vhodnými fyzikálnymi spôsobmi uvedenými v bode 3 časti II prílohy I a ktorá sa v plnej miere získa z rovnakého druhu ovocia.
            4.   Aróma
            Bez toho, aby bolo dotknuté nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1334/2008 zo 16. decembra 2008 o arómach a určitých zložkách potravín s aromatickými vlastnosťami na použitie v potravinách (6), sa opäť pridávaná aróma získava počas spracúvania ovocia uplatňovaním náležitých fyzikálnych postupov. Tieto fyzikálne postupy sa môžu uplatňovať na udržanie, zachovanie alebo stabilizáciu kvality arómy a zahŕňajú najmä odšťavovanie, extrakciu, destiláciu, filtráciu, adsorpciu, odparovanie, frakcionáciu a koncentráciu.
            Aróma sa získava z jedlých častí ovocia, môže sa však získať aj z oleja lisovaného za studena z citrusovej kôry a zmesi z kôstok.
            5.   Cukry

                        —

                        Cukry podľa vymedzenia pojmov v smernici Rady 2001/111/ES z 20. decembra 2001 vzťahujúcej sa na niektoré cukry určené na ľudskú spotrebu (7),

                        —

                        fruktózový sirup,

                        —

                        cukry získané z ovocia.

                  6.   Med
            Produkt podľa vymedzenia pojmov v smernici Rady 2001/110/ES z 20. decembra 2001 o mede (8).
            7.   Dužina alebo bunky
            Produkty získané z jedlej časti ovocia rovnakého druhu bez odstránenia šťavy. Pri citrusovom ovocí predstavujú dužinu alebo bunky aj vačky so šťavou z vnútornej časti oplodia.

            PRÍLOHA III

               OSOBITNÉ OZNAČENIA NIEKTORÝCH PRODUKTOV UVEDENÝCH V PRÍLOHE I

                        a)

                        ‚Vruchtendrank‘ pri ovocnom nektári;

                        b)

                        ‚Süßmost‘.
                        Označenie ‚Süßmost‘ sa môže používať iba v spojení s názvami produktov ‚Fruchtsaft‘ alebo ‚Fruchtnektar‘:

                                    —

                                    pri ovocnom nektári získanom výlučne z ovocnej šťavy, koncentrovanej ovocnej šťavy alebo zo zmesí týchto produktov, ktoré sú nepríjemnej chuti v prirodzenom stave v dôsledku vysokej prirodzenej kyslosti,

                                    —

                                    pri ovocnej šťave získanej z jabĺk alebo hrušiek, prípadne s pridaním jabĺk, ale bez pridania cukru;

                        c)

                        ‚succo e polpa‘ alebo ‚sumo e polpa‘ pri ovocnom nektári získanom výlučne z ovocného pretlaku a/alebo koncentrovaného ovocného pretlaku;

                        d)

                        ‚æblemost‘ pri jablkovej šťave bez pridania cukru;

                        e)

                                    —

                                    ‚sur … saft‘ spolu s názvom (v dánskom jazyku) použitého ovocia pre šťavy bez pridania cukru získané z čiernych ríbezlí, čerešní, červených ríbezlí, bielych ríbezlí, malín, jahôd alebo čiernej bazy,

                                    —

                                    ‚sød … saft‘ alebo ‚sødet … saft‘ spolu s názvom (v dánskom jazyku) použitého ovocia pri šťave získanej z tohto ovocia s pridaním viac ako 200 g cukru na liter;

                        f)

                        ‚äppelmust/äpplemust‘ pri jablkovej šťave bez pridania cukru;

                        g)

                        ‚mosto‘ ako synonymum hroznovej šťavy;

                        h)

                        ‚smiltsērkšķu sula ar cukuru‘ alebo ‚astelpaju marjad suhkruga‘, alebo ‚słodzony sok z rokitnika‘ pri šťavách získaných z rakytníka rešetliakovitého s obsahom pridaného cukru najviac 140 g na liter.

            PRÍLOHA IV

               OSOBITNÉ USTANOVENIA VZŤAHUJÚCE SA NA OVOCNÉ NEKTÁRE

                        Ovocný nektár vyrobený z

                        Minimálny podiel šťavy a/alebo pretlaku (v obj. % konečného produktu)

                        I.   Ovocie so šťavou nepríjemnej kyslej chuti v prirodzenom stave

                        mučenka jedlá

                        25

                        ľuľok quitský (narančila)

                        25

                        čierne ríbezle

                        25

                        biele ríbezle

                        25

                        červené ríbezle

                        25

                        egreše

                        30

                        rakytník rešetliakovitý

                        25

                        trnky

                        30

                        slivky

                        30

                        slivka guľatoplodá

                        30

                        jarabina

                        30

                        šípky

                        40

                        višne

                        35

                        ostatné čerešne

                        40

                        čučoriedky

                        40

                        plody bazy čiernej

                        50

                        maliny

                        40

                        marhule

                        40

                        jahody

                        40

                        moruše/černice

                        40

                        brusnice

                        30

                        dule

                        50

                        citróny a limetky

                        25

                        ostatné druhy ovocia patriace do tejto kategórie

                        25

                        II.   Málo kyslé, dužinaté alebo vysoko aromatické ovocie so šťavou nepríjemnej chuti v prirodzenom stave

                        mango

                        25

                        banány

                        25

                        guajavy

                        25

                        papáje

                        25

                        liči

                        25

                        azeroly (neapolské mišpule)

                        25

                        anona mäkkoostnatá (guanabana)

                        25

                        anona sieťkovaná

                        25

                        anona šupinatá (cukrové jablko)

                        25

                        granátové jablko

                        25

                        plody kešu

                        25

                        španielske slivky

                        25

                        umbu

                        25

                        ostatné druhy ovocia patriace do tejto kategórie

                        25

                        III.   Druhy ovocia so šťavou príjemnej chuti v prirodzenom stave

                        jablká

                        50

                        hrušky

                        50

                        broskyne

                        50

                        citrusové plody s výnimkou citrónov a limetiek

                        50

                        ananásy

                        50

                        rajčiaky

                        50

                        ostatné druhy ovocia patriace do tejto kategórie

                        50

            PRÍLOHA V

               MINIMÁLNE HODNOTY BRIX PRI OPäTOVNE ZRIEDENEJ OVOCNEJ ŠŤAVE A OPäTOVNE ZRIEDENOM OVOCNOM PRETLAKU

                        Bežný názov ovocia

                        Botanický názov

                        Minimálna hodnota Brix

                        jablko (*)

                           Malus domestica Borkh.

                        11,2

                        marhuľa (**)

                           Prunus armeniaca L.

                        11,2

                        banán (**)

                           Musa x paradisiaca L. (okrem plantajnov)

                        21,0

                        čierne ríbezle (*)

                           Ribes nigrum L.

                        11,0

                        hrozno (*)

                           Vitis vinifera L. alebo hybridy

                           Vitis labrusca L. alebo hybridy

                        15,9

                        grapefruit (*)

                           Citrus x paradisi Macfad.

                        10,0

                        guajava (**)

                           Psidium guajava L.

                        8,5

                        citrón (*)

                           Citrus limon (L.) Burm.f.

                        8,0

                        mango (**)

                           Mangifera indica L.

                        13,5

                        pomaranč (*)

                           Citrus sinensis (L.) Osbeck

                        11,2

                        mučenka jedlá (*)

                           Passiflora edulis Sims

                        12,0

                        broskyňa (**)

                           Prunus persica (L.) Batsch var. persica

                        10,0

                        hruška (**)

                           Pyrus communis L.

                        11,9

                        ananás (*)

                           Ananas comosus (L.) Merr.

                        12,8

                        malina (*)

                           Rubus idaeus L.

                        7,0

                        višňa (*)

                           Prunus cerasus L.

                        13,5

                        jahoda (*)

                           Fragaria x ananassa Duch.

                        7,0

                        rajčiak jedlý (*)

                           Lycopersicon esculentum, Mill.

                        5,0

                        mandarínka (*)

                           Citrus reticulata Blanco

                        11,2

                        Pri produktoch označených hviezdičkou (*), ktoré sa vyrábajú ako šťava, sa určuje minimálna relatívna hustota v porovnaní s vodou pri teplote 20/20 °C.
                        Pri produktoch označených dvoma hviezdičkami (**), ktoré sa vyrábajú ako pretlak, sa určuje len minimálna neupravená hodnota Brix (bez úpravy kyslosti).

                  “.

         (1)  Ú. v. ES L 330, 5.12.1998, s. 32.

         (2)  Ú. v. EÚ L 404, 30.12.2006, s. 9.

         (3)  Ú. v. EÚ L 404, 30.12.2006, s. 26.

         (4)  Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 7.

         (5)  Ú. v. EÚ L 338, 13.11.2004, s. 4.

         (6)  Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 34.

         (7)  Ú. v. ES L 10, 12.1.2002, s. 53.

         (8)  Ú. v. ES L 10, 12.1.2002, s. 47.