title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/26/EÚ z  26. februára 2014 o kolektívnej správe autorských práv a práv súvisiacich s autorským právom a o poskytovaní multiteritoriálnych licencií na práva na hudobné diela na online využívanie na vnútornom trhu  Text s významom pre EHP

text:
               20.3.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 84/72

      SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2014/26/EÚ
   z 26. februára 2014
   o kolektívnej správe autorských práv a práv súvisiacich s autorským právom a o poskytovaní multiteritoriálnych licencií na práva na hudobné diela na online využívanie na vnútornom trhu
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 50 ods. 1, článok 53 ods. 1 a článok 62,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
   konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
   keďže:

               (1)

               Smernice Únie, ktoré boli prijaté v oblasti autorského práva a práv súvisiacich s autorským právom, už poskytujú vysokú úroveň ochrany pre nositeľov práv, a teda aj rámec, v ktorom sa môže uskutočňovať využívanie obsahu chráneného týmito právami. Uvedené smernice prispievajú k rozvoju a zachovaniu kreativity. Vnútorný trh, na ktorom nedochádza k narušeniu hospodárskej súťaže, ochrana inovácie a intelektuálnej tvorby takisto povzbudzuje investície do inovatívnych služieb a výrobkov.

               (2)

               Šírenie obsahu, ktorý je chránený autorským právom a právom súvisiacim s autorským právom vrátane kníh, audiovizuálnej tvorby a hudobných nahrávok a s tým súvisiace služby, vyžaduje poskytovanie licencií na práva rôznych nositeľov autorských práv a práv súvisiacich s autorským právom, ako sú napríklad autori, výkonní umelci, producenti a vydavatelia. Nositeľ práv si bežne vyberá buď individuálnu, alebo kolektívnu správu svojich práv, pokiaľ členské štáty neustanovia inak, v súlade s právom Únie a medzinárodnými záväzkami Únie a jej členských štátov. Správa autorských práv a práv súvisiacich s autorským právom zahŕňa poskytovanie licencií používateľom, kontrolu používateľov, monitorovanie využívania práv, presadzovanie autorských práv a práv súvisiacich s autorským právom, vyberanie finančných príjmov získaných na základe využívania práv a rozdeľovanie súm splatných nositeľom práv. Organizácie kolektívnej správy umožňujú, aby nositeľom práv bola vyplácaná odmena za používanie diel, ktoré by sami nemohli kontrolovať či presadzovať, a to aj na iných než domácich trhoch.

               (3)

               Podľa článku 167 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) musí Únia pri vykonávaní svojich opatrení zohľadňovať kultúrnu rozmanitosť a prispievať k rozkvetu kultúr členských štátov, pričom musí rešpektovať ich národnú a regionálnu rozmanitosť a zároveň zdôrazňovať spoločné kultúrne dedičstvo. Organizácie kolektívnej správy zohrávajú a aj naďalej by mali zohrávať dôležitú úlohu ako podporovatelia rozmanitosti kultúrneho prejavu tým, že najmenšiemu a menej populárnemu repertoáru umožnia prístup na trh, a tým, že poskytnú sociálne, kultúrne a vzdelávacie služby v prospech nositeľov práv a verejnosti.

               (4)

               Organizácie kolektívnej správy, ktoré vzniknú v Únii, by mali mať možnosť využívať slobody stanovené zmluvami pri zastupovaní nositeľov práv, ktorí majú bydlisko alebo sú usadení v iných členských štátoch, alebo pri poskytovaní licencií používateľom, ktorí majú bydlisko alebo sú usadení v iných členských štátoch.

               (5)

               Existujú značné rozdiely medzi vnútroštátnymi pravidlami upravujúcimi fungovanie organizácií kolektívnej správy, predovšetkým pokiaľ ide o ich transparentnosť a zodpovednosť voči svojim členom a nositeľom práv. V niekoľkých prípadoch to viedlo k ťažkostiam, najmä pre zahraničných nositeľov práv, keď chcú vykonávať ich práva, a k nedostatočnému finančnému spravovaniu vybraných príjmov. Problémy s fungovaním organizácií kolektívnej správy vedú k nedostatkom pri využívaní autorských práv a práv súvisiacich s autorským právom na vnútornom trhu na škodu členov organizácií kolektívnej správy, nositeľov práv a používateľov.

               (6)

               Potreba zlepšiť fungovanie organizácií kolektívnej správy sa uviedla už v odporúčaní Komisie 2005/737/ES (3). Uvedené odporúčanie stanovuje viacero zásad, napríklad slobodu nositeľa práv pri výbere svojej organizácie kolektívnej správy, rovnaké zaobchádzanie s kategóriami nositeľov práv a spravodlivé rozdeľovanie autorských odmien. Organizácie kolektívnej správy sa v ňom vyzývajú, aby používateľom poskytli pred vzájomnými rokovaniami dostatočné informácie o sadzbách a repertoári. Obsahuje tiež odporúčania týkajúce sa zodpovednosti, zastupovania nositeľov práv v rozhodovacích orgánoch organizácií kolektívnej správy a riešenia sporov. Odporúčanie sa však neuplatňovalo rovnomerne.

               (7)

               Ochrana záujmov členov organizácií kolektívnej správy, nositeľov práv a tretích strán vyžaduje koordináciu právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa správy autorských práv a poskytovania multiteritoriálnych licencií na online práva na hudobné diela so zreteľom na zaistenie rovnakých záruk v celej Únii. Právnym základom tejto smernice by preto mal byť článok 50 ods. 1 ZFEÚ.

               (8)

               Cieľom tejto smernice je zabezpečiť koordináciu vnútroštátnych pravidiel týkajúcich sa prístupu k činnosti organizácií kolektívnej správy v rámci správy autorských práv a práv súvisiacich s autorským právom, spôsobov ich riadenia, ako aj ich rámec dohľadu, a preto by jej právnym základom mal byť tiež článok 53 ods. 1 ZFEÚ. Navyše, keďže ide o odvetvie ponúkajúce služby v celej Únii, právnym základom tejto smernice by mal byť článok 62 ZFEÚ.

               (9)

               Cieľom tejto smernice je ustanoviť požiadavky uplatniteľné na organizácie kolektívnej správy s cieľom zabezpečiť vysokú úroveň správy, finančného hospodárenia, transparentnosti a predkladania správ. Nemalo by to však členským štátom brániť v tom, aby zachovali alebo zaviedli v súvislosti s organizáciami kolektívnej správy so sídlom na ich území prísnejšie normy než tie, ktoré sú ustanovené v hlave II tejto smernice, za predpokladu, že takéto prísnejšie normy sú zlučiteľné s právom Únie.

               (10)

               Nič v tejto smernici by nemalo brániť tomu, aby členský štát uplatňoval rovnaké alebo podobné ustanovenia na organizácie kolektívnej správy so sídlom mimo Únie, ktoré však vykonávajú činnosť v danom členskom štáte.

               (11)

               Nič v tejto smernici by nemalo brániť tomu, aby organizácie kolektívnej správy uzatvárali dohody o zastúpení s inými organizáciami kolektívnej správy – v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže ustanovenými v článkoch 101 a 102 ZFEÚ – v oblasti správy práv s cieľom uľahčiť, zlepšiť a zjednodušiť postupy poskytovania licencií používateľom, a to aj na účely jednej fakturácie, na základe rovnakých, nediskriminačných a transparentných podmienok a poskytovať multiteritoriálne licencie aj v iných oblastiach ako v tých, ktoré sú uvedené v hlave III tejto smernice.

               (12)

               Aj keď sa táto smernica uplatňuje na všetky organizácie kolektívnej správy s výnimkou hlavy III, ktorá sa vzťahuje iba na organizácie kolektívnej správy, ktoré spravujú autorské práva na hudobné diela na online využívanie na multiteritoriálnom základe, nenarúša úpravy týkajúce sa spravovania práv v členských štátoch, ako sú napríklad individuálna správa, rozšírená pôsobnosť dohody medzi zastupujúcou organizáciou kolektívnej správy a používateľom, t. j. rozšírené kolektívne licencie, povinná kolektívna správa, právne predpoklady zastúpenia a prevod práv na organizácie kolektívnej správy.

               (13)

               Táto smernica nemá vplyv na možnosť členských štátov stanoviť zákonom, iným právnym predpisom alebo iným osobitným mechanizmom na tento účel spravodlivú náhradu odmeny nositeľov práv za výnimky alebo obmedzenia, pokiaľ ide o právo na rozmnožovanie stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/29/ES (4), a odmenu nositeľov práv za obmedzenia výhradného práva v súvislosti s verejným vypožičiavaním ustanoveného v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/115/ES (5), uplatniteľné na ich území, ako aj podmienky týkajúce sa ich vyberania.

               (14)

               Táto smernica nevyžaduje, aby organizácie kolektívnej správy prijali osobitnú právnu formu. V praxi tieto organizácie fungujú v rôznych právnych formách, ako sú združenia, družstvá alebo spoločnosti s ručením obmedzeným, ktoré riadia alebo vlastnia nositelia autorských práv a práv súvisiacich s autorským právom alebo subjekty zastupujúce týchto nositeľov práv. V niektorých výnimočných prípadoch však v dôsledku právnej formy organizácie kolektívnej správy nie je prítomný aspekt vlastníctva alebo riadenia. Je to tak napríklad v prípade nadácií, ktoré nemajú členov. Ustanovenia tejto smernice by sa však mali vzťahovať aj na tieto organizácie. Členské štáty by mali obdobne prijať vhodné opatrenia na zabránenie obchádzaniu povinností vyplývajúcich z tejto smernice prostredníctvom voľby právnej formy. Malo by sa poznamenať, že subjektmi, ktoré zastupujú nositeľov práv a ktoré sú členmi organizácií kolektívnej správy, môžu byť iné organizácie kolektívnej správy, združenia nositeľov práv, odborové zväzy alebo iné organizácie.

               (15)

               Nositeľom práv by malo byť umožnené poveriť správou svojich práv nezávislé subjekty správy. Takéto nezávislé subjekty správy sú komerčnými subjektmi, ktoré sa odlišujú od organizácií kolektívnej správy, a to okrem iného tým, že ich nositelia práv nevlastnia ani neriadia. V rozsahu, v akom takéto nezávislé subjekty správy vykonávajú rovnaké činnosti ako organizácie kolektívnej správy, by však mali byť povinné poskytovať určité informácie nositeľom práv, ktorých zastupujú, organizáciám kolektívnej správy, používateľom a verejnosti.

               (16)

               Audiovizuálni producenti, producenti nahrávok a vysielatelia poskytujú licencie na svoje vlastné práva, v niektorých prípadoch spolu s právami, ktoré na nich preniesli napríklad výkonní umelci na základe individuálne uzavretých dohôd, a konajú vo vlastnom záujme. Vydavatelia kníh, hudobné vydavateľstvá alebo vydavatelia novín poskytujú licencie na práva, ktoré boli na nich prenesené na základe individuálne uzavretých dohôd, a konajú vo vlastnom záujme. Audiovizuálni producenti, producenti nahrávok, vysielatelia a vydavatelia by sa teda nemali pokladať za „nezávislé subjekty správy“. Okrem toho by sa manažéri a agenti autorov a výkonných umelcov, konajúci ako sprostredkovatelia a zastupujúci nositeľov práv v ich vzťahoch s organizáciami kolektívnej správy, nemali pokladať za „nezávislé subjekty správy“, keďže nespravujú práva v zmysle stanovovania sadzieb, poskytovania licencií alebo vyberania finančných prostriedkov od používateľov.

               (17)

               Organizáciám kolektívnej správy by malo byť umožnené si zvoliť, aby niektoré z ich činností, napríklad fakturáciu používateľov alebo rozdeľovanie súm náležiacich jednotlivým nositeľom práv, vykonávali dcérske spoločnosti či iné subjekty, ktoré tieto organizácie riadia. V takýchto prípadoch by ustanovenia tejto smernice, ktoré by sa uplatnili, ak by príslušnú činnosť vykonávala priamo organizácia kolektívnej správy, mali byť uplatniteľné na činnosti týchto dcérskych spoločností či iných subjektov.

               (18)

               V záujme zaistenia plného využitia výhod vnútorného trhu nositeľmi autorských práv a práv súvisiacich s autorským právom v prípade, že sa ich práva spravujú kolektívne, a v záujme zaistenia, aby nebola neprimerane ovplyvnená ich sloboda vykonávať tieto práva, je potrebné, aby štatút organizácií kolektívnej správy obsahoval primerané záruky. Okrem toho by organizácia kolektívnej správy nemala pri poskytovaní svojich služieb spravovania priamo ani nepriamo diskriminovať nositeľov práv na základe ich štátnej príslušnosti, miesta pobytu alebo sídla.

               (19)

               Vzhľadom na slobody stanovené v ZFEÚ by kolektívna správa autorských práv a práv súvisiacich s autorským právom mala znamenať, že nositeľovi práv je umožnené slobodne si vybrať organizáciu kolektívnej správy, ktorá bude spravovať jeho práva, či už týmito právami sú práva týkajúce sa verejného prenosu, alebo práva na rozmnožovanie, alebo kategórie práv súvisiacich s formami využívania, napríklad vysielanie, divadelné predstavenie alebo rozmnožovanie na šírenie internetom, za predpokladu, že organizácia kolektívnej správy, ktorú si nositeľ práv chce vybrať, takéto práva alebo kategórie práv už spravuje.
               Práva, kategórie práv alebo druhy diel a iné predmety ochrany spravované organizáciou kolektívnej správy by sa mali určiť na valnom zhromaždení členov uvedenej organizácie, ak už neboli určené v jej štatúte alebo stanovené zákonom. Je dôležité, aby sa práva a kategórie práv určovali tak, že sa zachová rovnováha medzi slobodou nositeľov práv na nakladanie s ich dielami a inými predmetmi ochrany a schopnosťou organizácie účinne spravovať práva, berúc do úvahy predovšetkým kategóriu práv spravovaných organizáciou a kreatívne odvetvie, v ktorom funguje. S ohľadom na túto rovnováhu by nositelia práv mali mať možnosť bez problémov odňať tieto práva alebo kategórie práv organizácii kolektívnej správy a spravovať tieto práva individuálne alebo zveriť všetky práva alebo ich časť inej organizácii kolektívnej správy alebo inému subjektu alebo na túto organizáciu či subjekt preniesť ich správu, bez ohľadu na štátnu príslušnosť k členskému štátu, pobyt alebo sídlo v členskom štáte, či už organizácie kolektívnej správy, iného subjektu alebo nositeľa práv. Ak členský štát v súlade s právom Únie a medzinárodnými záväzkami Únie a jej členských štátov ustanoví povinnú kolektívnu správu práv, nositelia práv si budú môcť zvoliť iba iné organizácie kolektívnej správy.
               Túto flexibilitu, pokiaľ ide o spravovanie rôznych druhov diel a iných predmetov ochrany, by nositeľom práv mali takisto ponúkať organizácie kolektívnej správy spravujúce rôzne druhy diel a iné predmety ochrany, napríklad literárne, hudobné či fotografické diela. V prípade nekomerčných použití by členské štáty mali ustanoviť, že organizácie kolektívnej správy prijmú potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby ich nositelia práv mohli vykonávať právo na poskytovanie licencií pre takéto použitia. Takéto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať rozhodnutie organizácie kolektívnej správy o podmienkach spojených s vykonávaním tohto práva, ako aj poskytovanie informácií o týchto podmienkach ich členom. Organizácie kolektívnej správy by mali informovať nositeľov práv o ich možnostiach a umožniť im čo najjednoduchšie vykonávanie práv týkajúcich sa týchto možností. Nositeľov práv, ktorí už poverili organizáciu kolektívnej správy, možno informovať prostredníctvom internetovej stránky tejto organizácie. Požiadavka súhlasu nositeľov práv v poverení na spravovanie jednotlivých práv, kategórií práv alebo druhov diel a iných predmetov ochrany by nositeľom práv nemala brániť v tom, aby prijali navrhované následné zmeny tohto poverenia tichým súhlasom v súlade s podmienkami stanovenými vo vnútroštátnom práve. Táto smernica nebráni ani zmluvným dohodám, podľa ktorých má vypovedanie alebo odňatie poverenia nositeľmi práv bezprostredný vplyv na licencie udelené pred takýmto vypovedaním alebo odňatím poverenia, ani zmluvným dohodám, podľa ktorých by takéto licencie mali zostať počas určitého obdobia po takomto vypovedaní alebo odňatí poverenia nedotknuté. Takéto dohody by však nemali vytvárať prekážku plnému uplatňovaniu tejto smernice. Touto smernicou by nemala byť dotknutá možnosť nositeľov práv spravovať si svoje práva individuálne vrátane nekomerčného využívania.

               (20)

               Členstvo v organizáciách kolektívnej správy by malo byť založené na objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritériách vrátane vydavateľov, ktorí sú na základe dohody o využívaní práv oprávnení na podiel na príjmoch z práv spravovaných organizáciami kolektívnej správy a vyberať takéto príjmy od organizácií kolektívnej správy. Uvedené kritériá by nemali zaväzovať organizácie kolektívnej správy prijať členov, v prípade ktorých správa práv, kategórií práv alebo druhov diel či iných predmetov ochrany nepatrí do ich rozsahu činnosti. Záznamy vedené organizáciou kolektívnej správy by mali umožňovať určenie a vyhľadanie jej členov a nositeľov práv, ktorých práva táto organizácia zastupuje na základe poverení poskytnutých týmito nositeľmi práv.

               (21)

               S cieľom chrániť tých nositeľov práv, ktorých práva sú priamo zastupované organizáciou kolektívnej správy, ale ktorí nespĺňajú jej požiadavky na členstvo, je vhodné vyžadovať, aby sa určité ustanovenia tejto smernice týkajúce sa členov vzťahovali aj na takýchto nositeľov práv. Členské štáty by takisto mali mať možnosť poskytnúť takýmto nositeľom práv právo zúčastňovať sa na rozhodovacom procese organizácie kolektívnej správy.

               (22)

               Organizácie kolektívnej správy by mali konať v najlepšom kolektívnom záujme nositeľov práv, ktorých zastupujú. Preto je dôležité zabezpečiť systémy, ktoré umožnia členom organizácií kolektívnej správy vykonávať členské práva formou účasti na rozhodovacom procese organizácie. Niektoré organizácie kolektívnej správy majú rôzne kategórie členov, ktorí môžu zastupovať rôzne typy nositeľov práv, napríklad producentov a výkonných umelcov. Zastúpenie týchto rôznych kategórií členov v rozhodovacom procese by malo byť spravodlivé a vyvážené. Ak nebudú existovať žiadne ustanovenia o spôsobe uskutočnenia valného zhromaždenia členov organizácií kolektívnej správy, oslabila by sa účinnosť pravidiel týkajúcich sa valného zhromaždenia. Preto je potrebné zabezpečiť, aby sa valné zhromaždenie zvolávalo pravidelne aspoň raz za rok a aby prijímalo najdôležitejšie rozhodnutia v organizácii kolektívnej správy.

               (23)

               Všetci členovia organizácií kolektívnej správy by mali mať právo zúčastniť sa a hlasovať na valnom zhromaždení členov. Výkon týchto práv by mal podliehať len spravodlivým a primeraným obmedzeniam. Organizácie kolektívnej správy v niektorých výnimočných prípadoch majú pri zriaďovaní právnu formu nadácie, a teda nemajú členov. V týchto prípadoch by právomoci valného zhromaždenia členov mal vykonávať orgán poverený funkciou dohľadu. Ak sú členmi organizácií kolektívnej správy subjekty zastupujúce nositeľov práv ako svojich členov, čo môže nastať napríklad v prípade, keď je organizácia kolektívnej správy spoločnosťou s ručením obmedzeným a jej členmi sú združenia nositeľov práv, členským štátom by malo byť umožnené stanoviť, že niektoré alebo všetky právomoci valného zhromaždenia členov má vykonávať zhromaždenie týchto nositeľov práv. Valné zhromaždenie členov by malo mať aspoň právomoc na určenie rámca činností správy, najmä čo sa týka využívania príjmov z práv organizáciou kolektívnej správy. Nemalo by to však mať vplyv na možnosť členských štátov ustanoviť prísnejšie pravidlá týkajúce sa napríklad investícií, fúzií alebo prijímania úverov vrátane zákazu všetkých takýchto transakcií. Organizácie kolektívnej správy by mali podporovať aktívnu účasť svojich členov na valnom zhromaždení. Výkon hlasovacích práv by sa mal uľahčiť pre členov, ktorí sa zúčastňujú na valnom zhromaždení, ako aj pre členov, ktorí sa na ňom nezúčastňujú. Okrem možnosti vykonávania svojich práv elektronickými prostriedkami by členovia mali mať možnosť zúčastňovať sa a hlasovať na valnom zhromaždení členov prostredníctvom splnomocnenca. Hlasovanie prostredníctvom splnomocnenca by sa malo obmedziť v prípadoch konfliktu záujmov. Členské štáty by pritom mali stanoviť obmedzenia týkajúce sa splnomocnencov iba vtedy, ak to nemá vplyv na primeranú a účinnú účasť členov na rozhodovacom procese. Vymenovanie splnomocnencov prispieva predovšetkým k primeranej a účinnej účasti členov na rozhodovacom procese a poskytuje nositeľom práv skutočnú možnosť zvoliť si organizáciu kolektívnej správy podľa svojho výberu bez ohľadu na to, v ktorom členskom štáte má daná organizácia sídlo.

               (24)

               Členovia by mali mať právo podieľať sa na stálom monitorovaní riadenia organizácií kolektívnej správy. V tejto súvislosti by tieto organizácie mali mať funkciu dohľadu zodpovedajúcu ich organizačnej štruktúre a mali by umožniť členom zastúpenie v orgáne, ktorý túto funkciu vykonáva. V závislosti od organizačnej štruktúry organizácie kolektívnej správy môže funkciu dohľadu vykonávať osobitný orgán, ako napríklad dozorná rada, alebo niektorí či všetci členovia správnej rady, ktorí neriadia činnosť hospodárenia organizácie kolektívnej správy. Požiadavka spravodlivého a vyváženého zastúpenia členov by nemala organizáciám kolektívnej správy brániť v tom, aby vymenovali na výkon funkcie dohľadu tretie strany vrátane osôb s príslušnými odbornými znalosťami a nositeľov práv, ktorí nespĺňajú požiadavky členstva alebo ktorých organizácia nezastupuje priamo, ale prostredníctvom subjektu, ktorý je členom organizácie kolektívnej správy.

               (25)

               Riadenie organizácie kolektívnej správy musí byť z dôvodu riadneho hospodárenia nezávislé. Vedúci pracovníci, či už boli zvolení ako riaditelia, alebo ich organizácia najala či zamestnala na základe zmluvy, by mali pred prevzatím svojej funkcie a následne každoročne oznamovať prípadné konflikty svojich záujmov so záujmami nositeľov práv, ktorých organizácia kolektívnej správy zastupuje. Takéto ročné vyhlásenia by mali predkladať aj osoby vykonávajúce funkciu dohľadu. Členské štáty by mali mať možnosť požadovať, aby organizácie kolektívnej správy tieto vyhlásenia zverejňovali alebo ich predkladali orgánom verejnej správy.

               (26)

               Organizácie kolektívnej správy vyberajú, spravujú a rozdeľujú príjmy z využívania práv, ktoré im zverili nositelia týchto práv. Tieto príjmy náležia predovšetkým nositeľom práv, ktorí môžu mať priamy právny vzťah k organizácii alebo môžu byť zastúpení subjektom, ktorý je členom organizácie kolektívnej správy, alebo na základe dohody o zastúpení. Preto je dôležité, aby organizácia kolektívnej správy postupovala pri vyberaní, spravovaní a prideľovaní týchto príjmov s maximálnou starostlivosťou. Presné rozdeľovanie príjmov je možné iba vtedy, keď organizácia kolektívnej správy vedie riadne záznamy o členstve, licenciách a využívaní diel a iných predmetov ochrany. Príslušné údaje potrebné na efektívnu kolektívnu správu práv by mali poskytovať aj nositelia práv a používatelia a mala by ich overovať organizácia kolektívnej správy.

               (27)

               Vybrané sumy splatné nositeľom práv by sa mali spravovať na účtoch oddelene od vlastných aktív, ktorými môže organizácia disponovať. Investovanie týchto súm by sa malo bez toho, aby to malo vplyv na možnosť členských štátov stanoviť prísnejšie pravidlá o investíciách vrátane zákazu investovania príjmu z práv, vykonávať v súlade so všeobecnou politikou organizácie kolektívnej správy týkajúcou sa investovania a riadenia rizík. Na zachovanie vysokej úrovne ochrany práv nositeľov práv a na zaistenie toho, aby sa každý príjem, ktorý sa môže získať z využívania takých práv, pripísal v ich prospech, by sa investície vykonané a držané organizáciou kolektívnej správy mali riadiť v súlade s kritériami, ktoré by od organizácie vyžadovali, aby konala obozretne, a zároveň by organizácii umožňovali, aby rozhodovala o najbezpečnejšej a najúčinnejšej investičnej politike. To by malo umožniť, aby organizácia kolektívnej správy zvolila rozdelenie aktív, ktoré presne vyhovuje povahe a dĺžke trvania vystavenia akýchkoľvek investícií príjmu z práv rizikám, a ktorým nenáležite neohrozí žiadne príjmy z práv dlžné nositeľom práv.

               (28)

               Keďže nositelia práv majú nárok na odmenu za využívanie svojich práv, je dôležité, aby poplatky za správu nepresahovali oprávnené náklady na správu práv a aby o všetkých zrážkach, iných než v súvislosti s poplatkami za správu, napríklad zrážkach na sociálne, kultúrne alebo vzdelávacie účely, rozhodovali členovia organizácie kolektívnej správy. Organizácie kolektívnej správy by mali byť transparentné so zreteľom na nositeľov práv, pokiaľ ide o pravidlá upravujúce takéto zrážky. Rovnaké požiadavky by sa mali uplatňovať na akékoľvek rozhodnutie použiť príjmy z práv na kolektívne rozdeľovanie, napríklad na štipendiá. Nositelia práv by nemali byť diskriminovaní z hľadiska prístupu k sociálnym, kultúrnym či vzdelávacím službám financovaným z takýchto zrážok. Táto smernica by nemala ovplyvniť zrážky podľa vnútroštátneho práva, napríklad zrážky na poskytovanie sociálnych služieb organizáciami kolektívnej správy pre nositeľov práv, pokiaľ ide o akýkoľvek aspekt, ktorý nie je touto smernicou regulovaný, za predpokladu, že takéto zrážky sú v súlade s právom Únie.

               (29)

               Rozdeľovanie a úhrada súm náležiacich jednotlivým nositeľom práv alebo v určitých prípadoch kategóriám nositeľov práv by sa mali vykonávať včas a v súlade so všeobecnou politikou rozdeľovania dotknutej organizácie kolektívnej správy, a to aj vtedy, keď ich vykonáva iný subjekt zastupujúci nositeľov práv. Iba objektívne dôvody, ktoré organizácia kolektívnej správy nemôže ovplyvniť, môžu odôvodniť oneskorenie v rozdeľovaní a úhrade súm náležiacich nositeľom práv. Okolnosti, ako napríklad skutočnosť, že príjmy z práv boli investované s určitým dátumom splatnosti, by preto nemali byť oprávnenými dôvodmi takéhoto oneskorenia. Je vhodné ponechať na členské štáty, aby rozhodovali o pravidlách zabezpečujúcich včasné rozdeľovanie súm a účinné hľadanie a identifikáciu nositeľov práv v prípadoch, keď sa takéto objektívne dôvody vyskytnú. V záujme zaistenia primeraného a účinného rozdeľovania súm náležiacich nositeľom práv je bez toho, aby to malo vplyv na možnosť členských štátov ustanoviť prísnejšie pravidlá, potrebné požadovať od organizácií kolektívnej správy, aby na základe dobrej viery prijali primerané a dôsledné opatrenia na určenie a vyhľadanie príslušných nositeľov práv. Je takisto vhodné, aby členovia organizácie kolektívnej správy v rozsahu, ktorý umožňuje vnútroštátne právo, rozhodovali o použití všetkých súm, ktoré nemožno rozdeliť v situáciách, keď nie je možné určiť ani vyhľadať nositeľov práv, ktorí majú na tieto sumy nárok.

               (30)

               Organizáciám kolektívnej správy by malo byť umožnené spravovať práva a vyberať príjmy z ich využívania na základe dohôd o zastúpení s inými organizáciami. V záujme ochrany práv členov inej organizácie kolektívnej správy by organizácia kolektívnej správy nemala rozlišovať medzi právami, ktoré spravuje na základe dohôd o zastúpení, a právami, ktoré spravuje priamo pre svojich nositeľov práv. Organizácia kolektívnej správy by nemala mať možnosť uplatňovať zrážky na príjmy z práv vybrané v mene inej organizácie kolektívnej správy, ktoré nie sú zrážkami súvisiace s poplatkami za správu, bez výslovného súhlasu tejto inej organizácie. Je takisto vhodné požadovať, aby organizácie kolektívnej správy rozdeľovali a vyplácali platby iným organizáciám na základe takýchto dohôd o zastúpení najneskôr vtedy, keď rozdeľujú a vyplácajú platby vlastným členom a nositeľom práv, ktorí nie sú ich členmi a ktorých zastupujú. Okrem toho by prijímajúca organizácia mala bezodkladne rozdeliť sumy náležiace nositeľom práv, ktorých zastupuje.

               (31)

               Spravodlivé a nediskriminačné komerčné podmienky poskytovania licencií majú mimoriadny význam s cieľom zaistiť, aby používatelia mohli získavať licencie na diela a iné predmety ochrany, v súvislosti s ktorými organizácia kolektívnej správy zastupuje práva, a zaistiť primeranú odmenu pre nositeľov práv. Organizácie kolektívnej správy a používatelia by preto mali rokovať o poskytovaní licencií v dobrej viere a uplatňovať sadzby, ktoré by mali byť určené na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií. Je vhodné vyžadovať, aby licenčné poplatky či odmeny určené organizáciami kolektívnej správy boli primerané okrem iného vo vzťahu k ekonomickej hodnote využívania práv v konkrétnom kontexte. Organizácie kolektívnej správy by napokon mali bez zbytočného odkladu reagovať na žiadosti používateľov o licencie.

               (32)

               V digitálnom prostredí sa od organizácií kolektívnej správy pravidelne požaduje, aby poskytovali licencie na svoj repertoár pre úplne nové podoby využívania a obchodné modely. V takýchto prípadoch a v záujme podpory priaznivého prostredia pre rozvoj takýchto licencií by bez toho, aby to malo vplyv na uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže, organizácie kolektívnej správy by mali mať potrebnú pružnosť na to, aby mohli čo najrýchlejšie poskytovať individualizované licencie na inovatívne online služby bez rizika, že by podmienky týchto licencií mohli byť použité ako vzor na určenie podmienok ďalších licencií.

               (33)

               S cieľom zabezpečiť, aby organizácie kolektívnej správy mohli plniť povinnosti stanovené v tejto smernici, by používatelia mali týmto organizáciám poskytnúť príslušné informácie o využívaní práv, ktoré zastupujú organizácie kolektívnej správy. Táto povinnosť by sa nemala vzťahovať na fyzické osoby konajúce na účely, ktoré sú mimo rámca ich obchodu, podnikateľskej činnosti, remesla alebo povolania, a ktoré preto nepatria do vymedzenia používateľa ustanoveného v tejto smernici. Informácie požadované organizáciami kolektívnej správy by okrem toho mali byť obmedzené na to, čo je primerané, potrebné a k dispozícii pre používateľov, aby tieto organizácie mohli vykonávať svoje funkcie, s ohľadom na osobitnú situáciu malých a stredných podnikov. Uvedená povinnosť by mohla byť zahrnutá do dohody medzi organizáciou kolektívnej správy a používateľom, pričom týmto zahrnutím nie sú dotknuté vnútroštátne zákonné práva na informácie. Lehoty týkajúce sa poskytovania informácií používateľmi by mali byť také, aby organizáciám kolektívnej správy umožňovali splniť termíny stanovené na rozdeľovanie súm náležiacich nositeľom práv. Touto smernicou by nemala byť dotknutá možnosť členských štátov vyžadovať od organizácií kolektívnej správy so sídlom na ich území vystavovanie spoločných faktúr.

               (34)

               S cieľom prehĺbiť dôveru nositeľov práv, používateľov a ostatných organizácií kolektívnej správy k spravovaniu práv organizáciami kolektívnej správy by sa každá organizácia kolektívnej správy mala riadiť osobitnými požiadavkami týkajúcimi sa transparentnosti. Každá organizácia kolektívnej správy alebo jej člen, ktorý je subjektom zodpovedným za prideľovanie alebo úhradu súm náležiacich nositeľom práv, by preto mali aspoň raz ročne poskytovať určité informácie jednotlivým nositeľom práv, napríklad o sumách, ktoré im boli pridelené alebo vyplatené, ako aj o vykonaných zrážkach. Organizácie kolektívnej správy by takisto mali byť povinné poskytovať dostatočné informácie vrátane finančných informácií ostatným organizáciám kolektívnej správy, ktorých práva spravujú na základe dohôd o zastúpení.

               (35)

               S cieľom zabezpečiť, aby nositelia práv, ostatné organizácie kolektívnej správy a používatelia mali prístup k informáciám o rozsahu činnosti organizácie a dielach alebo iných predmetoch ochrany, ktoré zastupuje, by organizácia kolektívnej správy mala na základe riadne odôvodnenej žiadosti poskytovať informácie o týchto otázkach. Otázka, či a v akom rozsahu možno vyberať primerané poplatky za poskytovanie tejto služby, by sa mala ponechať na vnútroštátne právo. Každá organizácia kolektívnej správy by takisto mala zverejňovať informácie o svojej štruktúre a spôsobe vykonávania svojich činností, a to predovšetkým o svojom štatúte a všeobecnej politike týkajúcej sa poplatkov za správu, zrážok a sadzieb.

               (36)

               S cieľom zaistiť, aby nositelia práv mali možnosť monitorovať a porovnávať príslušný výkon organizácií kolektívnej správy, by tieto organizácie mali zverejňovať výročné správy o transparentnosti, ktoré budú obsahovať porovnateľné finančné informácie po uskutočnenom audite špecifické pre ich činnosti. Organizácie kolektívnej správy by mali takisto zverejňovať osobitné výročné správy tvoriace súčasť výročnej správy o transparentnosti, o použití súm určených na sociálne, kultúrne a vzdelávacie služby. Táto smernica by nemala organizácii kolektívnej správy brániť v tom, aby zverejňovala informácie potrebné pre výročnú správu o transparentnosti v jednom dokumente, napríklad ako súčasť jej ročných finančných výkazov, alebo v osobitných správach.

               (37)

               Poskytovatelia online služieb, ktoré využívajú hudobné diela, napríklad hudobných služieb umožňujúcich spotrebiteľom sťahovať hudbu alebo ju počúvať v režime prenosu údajov, ako aj ďalších služieb umožňujúcich prístup k filmom či hrám, v ktorých je hudba dôležitým prvkom, musia najskôr získať práva na využívanie takýchto diel. Smernicou 2001/29/ES sa v rámci využívania hudobných diel online požaduje, aby sa získala licencia na všetky jednotlivé práva. V prípade autorov ide o výhradné právo rozmnožovania a výhradné právo verejného prenosu hudobných diel, ktoré zahŕňa právo sprístupňovania verejnosti. Uvedené práva môžu spravovať jednotliví nositelia práv, napríklad autori alebo hudobné vydavateľstvá, alebo organizácie kolektívnej správy, ktoré poskytujú nositeľom práv služby kolektívnej správy. Jednotlivé organizácie kolektívnej správy môžu spravovať autorské práva týkajúce sa rozmnožovania a verejného prenosu. Navyše sa vyskytujú prípady, keď majú niekoľkí nositelia práv práva na rovnaké dielo a poveria rôzne organizácie, aby poskytovali licencie na príslušný podiel práv v rámci daného diela. Každý používateľ, ktorý chce poskytovať online služby ponúkajúce spotrebiteľom široký výber hudobných diel, musí zlúčiť práva na diela od rôznych nositeľov práv a organizácií kolektívnej správy.

               (38)

               Internet síce nepozná hranice, ale online trh s hudobnými službami v Únii zostáva fragmentovaný a jednotný digitálny trh sa zatiaľ nedosiahol v plnej miere. V mnohých prípadoch prehĺbila fragmentáciu európskeho digitálneho trhu s online hudobnými službami zložitosť a náročnosť kolektívnej správy práv v Európe. Táto situácia je v ostrom rozpore s rýchlo rastúcim dopytom na strane spotrebiteľov po prístupe ku digitálnemu obsahu a k súvisiacim inovačným službám vrátane cezhraničných.

               (39)

               Odporúčaním 2005/737/ES sa podporilo nové regulačné prostredie, ktoré bude lepšie vyhovovať správe autorských práv a práv súvisiacich s autorským právom na úrovni Únie na účely poskytovania oprávnených online hudobných služieb. Uznalo sa v ňom, že v epoche využívania hudobných diel online komerční používatelia potrebujú takú politiku poskytovania licencií, ktorá zodpovedá všadeprítomnosti online prostredia a ktorá je multiteritoriálna. Odporúčanie však nedokázalo podnietiť rozsiahle poskytovanie multiteritoriálnych licencií na online práva na hudobné diela ani uspokojiť osobitné potreby poskytovania multiteritoriálnych licencií.

               (40)

               V online hudobnom odvetví, v ktorom zostáva normou kolektívna správa autorských práv na územnom základe, je nevyhnutne potrebné vytvoriť také podmienky, ktoré prispejú k najúčinnejším postupom poskytovania licencií organizáciami kolektívnej správy v rozširujúcom sa cezhraničnom kontexte. Preto je vhodné vypracovať súbor pravidiel, ktorými sa ustanovia základné podmienky poskytovania multiteritoriálnych kolektívnych licencií organizáciami kolektívnej správy na autorské práva na hudobné diela na online využívanie vrátane textov. Rovnaké pravidlá by sa mali vzťahovať na takéto poskytovanie licencií na všetky hudobné diela vrátane hudobných diel začlenených do audiovizuálnych diel. Nemali by sa však vzťahovať na online služby, ktoré poskytujú prístup k hudobným dielam iba vo forme notového zápisu. Ustanovenia tejto smernice by mali zabezpečiť potrebnú minimálnu kvalitu cezhraničných služieb poskytovaných organizáciami kolektívnej správy, predovšetkým z hľadiska transparentnosti zastupovaného repertoáru a presnosti finančných tokov súvisiacich s využívaním práv. Mali by takisto stanoviť rámec na zjednodušenie dobrovoľného zlučovania hudobného repertoáru a práv, a znížiť tak počet licencií, ktoré používateľ potrebuje na prevádzkovanie multiteritoriálnej, multirepertoárovej služby. Uvedené ustanovenia by mali umožniť organizácii kolektívnej správy, ktorá sama nemôže alebo nechce splniť požiadavky, aby požiadala inú organizáciu o zastupovanie svojho repertoáru na multiteritoriálnom základe. Požiadaná organizácia by mala byť povinná prijať splnomocnenie žiadajúcej organizácie pod podmienkou, že už zlučuje repertoár a ponúka alebo poskytne multiteritoriálne licencie. Rozvoj zákonných online hudobných služieb v celej Únii by mal prispieť aj k boju proti porušovaniu autorských práv na internete.

               (41)

               Dostupnosť presných a súhrnných informácií o hudobných dielach, nositeľoch práv a právach, ktoré jednotlivé organizácie kolektívnej správy môžu zastupovať na danom území, má veľký význam pre účinné a transparentné poskytovanie licencií, následné spracúvanie správ používateľov, ako aj pre súvisiacu fakturáciu poskytovateľov služieb a rozdeľovanie splatných súm. Z uvedeného dôvodu by organizácie kolektívnej správy poskytujúce multiteritoriálne licencie na hudobné diela mali byť schopné rýchlo a presne spracovať takéto podrobné údaje. To vyžaduje používanie databáz o vlastníctve práv, na ktoré sa poskytujú multiteritoriálne licencie, obsahujúcich údaje, ktoré umožňujú určenie diel, práv a nositeľov práv, ktorých je organizácia kolektívnej správy oprávnená zastupovať, a území, na ktoré sa toto poverenie vzťahuje. Akékoľvek zmeny týchto informácií by sa mali zohľadňovať bez zbytočného oneskorenia a databázy by sa mali neustále aktualizovať. Tieto databázy by mali takisto pomôcť zosúladiť informácie o dielach s informáciami o zvukových záznamoch alebo iných záznamoch, do ktorých je dielo začlenené. Takisto je dôležité zabezpečiť, aby budúci používatelia a nositelia práv, ako aj organizácie kolektívnej správy mali prístup k informáciám, ktoré potrebujú na určenie repertoáru, ktorý tieto organizácie zastupujú. Organizácie kolektívnej správy by mali mať možnosť prijať opatrenia na ochranu presnosti a celistvosti údajov, kontrolu ich opätovného využívania alebo na ochranu komerčne citlivých informácií.

               (42)

               Od organizácií kolektívnej správy poskytujúcich multiteritoriálne licencie na hudobné diela by sa malo požadovať, aby na účely zaistenia čo najväčšej presnosti údajov o hudobnom repertoári, ktoré spracúvajú, v prípade potreby nepretržite a bezodkladne aktualizovali svoje databázy. Mali by zaviesť jednoducho dostupné postupy, ktoré umožnia poskytovateľom online služieb, ako aj nositeľom práv a ďalším organizáciám kolektívnej správy, aby ich informovali o možných nepresnostiach v databázach organizácií, pokiaľ ide o diela, ktoré vlastnia alebo spravujú vrátane práv (všetkých alebo ich časti) a území, v súvislosti s ktorými splnomocnili príslušnú organizáciu kolektívnej správy, aby konala, avšak bez toho, aby bola ohrozená pravdivosť a celistvosť údajov uchovávaných organizáciou kolektívnej správy. Keďže smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (6) udeľuje každej osobe, ktorej sa údaje týkajú, právo na opravu, vymazanie alebo zablokovanie nepresných alebo neúplných údajov, táto smernica by tiež mala zabezpečiť povinnosť bez zbytočného odkladu opraviť nepresné informácie týkajúce sa nositeľov práv alebo iných organizácií kolektívnej správy v prípade multiteritoriálnych licencií. Organizácie kolektívnej správy by takisto mali byť schopné elektronicky spracovať registráciu diel a oprávnení spravovať práva. Vzhľadom na význam informačnej automatizácie pre rýchle a účinné spracovanie údajov by organizácie kolektívnej správy mali umožňovať nositeľom práv používanie elektronických prostriedkov na štruktúrované oznamovanie uvedených informácií. Organizácie kolektívnej správy by mali v čo najširšej miere zaistiť, aby uvedené elektronické prostriedky zohľadnili príslušné dobrovoľné odvetvové normy alebo postupy vypracované na medzinárodnej úrovni alebo na úrovni Únie.

               (43)

               Odvetvové normy pre využívanie hudby, oznámenia o predaji a fakturácia pomáhajú pri zlepšovaní efektívnosti výmeny údajov medzi organizáciami kolektívnej správy a používateľmi. Monitorovanie používania licencií by malo rešpektovať základné práva vrátane práva na rešpektovanie súkromného a rodinného života a práva na ochranu osobných údajov. S cieľom zabezpečiť, aby sa zefektívnenie prejavilo v rýchlejšom finančnom spracovaní a v konečnom dôsledku vo včasnejších platbách nositeľom práv, by sa od organizácií kolektívnej správy mala požadovať bezodkladná fakturácia poskytovateľov služieb a bezodkladné rozdeľovanie súm náležiacich nositeľom práv. V záujme účinnosti tejto požiadavky je nevyhnutné, aby používatelia poskytovali organizáciám kolektívnej správy presné a včasné správy o využívaní diel. Ak sú k dispozícii široko používané odvetvové normy, od organizácií kolektívnej správy by sa nemalo požadovať, aby prijímali správy používateľov v špeciálnych formátoch. Organizáciám kolektívnej správy by sa nemalo brániť v tom, aby využívali služby iných strán týkajúce sa poskytovania multiteritoriálnych licencií na online práva na hudobné diela. Spoločné využívanie alebo konsolidácia kapacít zázemia („back office“) by mali organizáciám pomôcť zlepšiť správcovské služby a racionalizovať investície do nástrojov na spravovanie údajov.

               (44)

               Zlúčením rôzneho hudobného repertoáru pre poskytovanie multiteritoriálnych licencií sa zjednodušuje postup poskytovania licencií, a sprístupňovaním celého repertoáru na trhu s poskytovaním multiteritoriálnych licencií sa prehlbuje kultúrna rozmanitosť a prispieva sa k znižovaniu počtu transakcií, ktoré poskytovateľ online služieb potrebuje na to, aby ponúkal služby. Toto zlučovanie repertoáru by malo zjednodušiť rozvoj nových online služieb a viesť k zníženiu nákladov na transakcie, ktoré sa prenášajú na spotrebiteľov. Organizácie kolektívnej správy, ktoré nie sú ochotné alebo schopné poskytovať multiteritoriálne licencie priamo na svoj vlastný hudobný repertoár, by sa preto mali podnecovať, aby dobrovoľne splnomocnili iné organizácie kolektívnej správy spravovaním svojho repertoáru na nediskriminačnom základe. Výhradnosť dohôd o multiteritoriálnych licenciách by obmedzila možnosti dostupné pre používateľov, ktorí sa snažia získať multiteritoriálne licencie, ako aj obmedzila možnosti výberu dostupné pre organizácie kolektívnej správy, ktoré hľadajú administratívne služby pre svoj repertoár na multiteritoriálnom základe. Všetky dohody o zastúpení medzi organizáciami kolektívnej správy týkajúce sa poskytovania multiteritoriálnych licencií by sa teda mali uzatvárať na nevýhradnom základe.

               (45)

               Pre členov organizácií kolektívnej správy má mimoriadny význam transparentnosť podmienok, za ktorých organizácie kolektívnej správy spravujú online práva. Organizácie kolektívnej správy by teda mali svojim členom poskytnúť dostatočné informácie o hlavných podmienkach každej dohody splnomocňujúcej inú organizáciu kolektívnej správy, aby zastupovala online práva na hudobné diela týchto členov na účely poskytovania multiteritoriálnych licencií.

               (46)

               Rovnako je dôležité požadovať od všetkých organizácií kolektívnej správy, ktoré ponúkajú alebo poskytujú multiteritoriálne licencie, aby súhlasili so zastupovaním repertoáru iných organizácií kolektívnej správy, ktoré sa rozhodli, že tento repertoár nebudú priamo zastupovať. S cieľom zaistiť, že táto požiadavka nebude neprimeraná a neprekročí rámec toho, čo je nevyhnutné, by sa od oslovenej organizácie kolektívnej správy malo požadovať prijatie zastúpenia len vtedy, keď je žiadosť obmedzená na právo online alebo na kategórie práv online, ktoré sama zastupuje. Navyše by sa táto požiadavka mala uplatňovať len na organizácie kolektívnej správy, ktoré zlučujú repertoár, a nemala by sa rozširovať na organizácie kolektívnej správy poskytujúce multiteritoriálne licencie výlučne na vlastný repertoár. Nemala by sa týkať ani organizácií kolektívnej správy, ktoré zlučujú práva na rovnaké diela iba preto, aby mohli poskytnúť spoločnú licenciu na právo na rozmnožovanie a právo na verejný prenos takýchto diel. V záujme ochrany záujmov nositeľov práv splnomocňujúcej organizácie kolektívnej správy a s cieľom zabezpečiť, aby malé a menej známe repertoáre v členských štátoch mohli mať prístup na vnútorný trh za rovnakých podmienok, je dôležité, aby repertoár splnomocňujúcej organizácie kolektívnej správy bol spravovaný za rovnakých podmienok ako repertoár splnomocnenej organizácie kolektívnej správy a aby bol začlenený do ponúk, ktoré splnomocnená organizácia kolektívnej správy predkladá poskytovateľom online služieb. Poplatok za správu, ktorý splnomocnená organizácia kolektívnej správy vyberá, by mal tejto organizácii umožňovať náhradu jej potrebných a primeraných investícií. Žiadna dohoda, ktorou organizácia kolektívnej správy splnomocňuje inú organizáciu alebo organizácie poskytovaním multiteritoriálnych licencií na svoj vlastný hudobný repertoár na použitie online, by jej nemala brániť v tom, aby naďalej poskytovala licencie obmedzené na územie členského štátu, v ktorom má sídlo, na svoj vlastný repertoár a na akýkoľvek iný repertoár, ktorý môže na základe poverenia zastupovať na uvedenom území.

               (47)

               Keby nositelia práv nemohli vykonávať tieto práva v súvislosti s multiteritoriálnymi licenciami v prípadoch, keď organizácia kolektívnej správy, ktorej poskytli svoje práva, neposkytla či neponúkla multiteritoriálne licencie a okrem toho nechcela splnomocniť touto činnosťou inú organizáciu kolektívnej správy, boli by výrazne ohrozené ciele a účinnosť pravidiel poskytovania multiteritoriálnych licencií organizáciami kolektívnej správy. Z uvedeného dôvodu by bolo dôležité, aby nositelia práv mohli za takýchto okolností vykonávať právo na poskytovanie multiteritoriálnych licencií požadované poskytovateľmi online služieb buď sami, alebo prostredníctvom inej strany či strán tým, že by svojej pôvodnej organizácii kolektívnej správy odňali svoje práva v takom rozsahu, v akom je to potrebné na poskytovanie multiteritoriálnych licencií na online využívanie, a ponechali svojej pôvodnej organizácii rovnaké práva na účely poskytovania monoteritoriálnych licencií.

               (48)

               Vysielacie organizácie sa pri vysielaní vlastných televíznych a rozhlasových programov obsahujúcich hudobné diela všeobecne spoliehajú na licencie od miestnej organizácie kolektívnej správy. Táto licencia sa často obmedzuje na vysielacie činnosti. Licencia na online práva na hudobné diela by sa mala vyžadovať s cieľom umožniť prevádzkovateľom televízneho alebo rozhlasového vysielania dostupnosť online. S cieľom zjednodušiť poskytovanie licencií na online práva na hudobné diela na účely súbežného a neskoršieho online prenosu televízneho a rozhlasového vysielania je nevyhnutné udeliť výnimku z pravidiel, ktoré by sa inak uplatňovali na poskytovanie multiteritoriálnych licencií na online práva na hudobné diela. Takáto výnimka by mala byť obmedzená na to, čo je potrebné na umožnenie prístupu k televíznym alebo rozhlasovým programom online a k materiálu s jasným podriadeným vzťahom k pôvodnému vysielaniu produkovanému na také účely, ako je doplnenie, upútavky alebo recenzie príslušného televízneho alebo rozhlasového programu. Táto výnimka by nemala porušovať hospodársku súťaž s inými službami, ktoré poskytujú spotrebiteľom online prístup k jednotlivým hudobným alebo audiovizuálnym dielam, ani viesť k reštriktívnym postupom, napríklad rozdeleniu trhu či spotrebiteľov, ktoré by boli v rozpore s článkami 101 alebo 102 ZFEÚ.

               (49)

               Je nevyhnutné zabezpečiť účinné presadzovanie ustanovení vnútroštátneho práva prijatého na základe tejto smernice. Organizácie kolektívnej správy by mali svojim členom ponúknuť osobitné postupy vybavovania sťažností. Uvedené postupy by mali byť dostupné aj ostatným nositeľom práv, ktorých organizácia priamo zastupuje, ako aj iným organizáciám kolektívnej správy, v mene ktorých spravuje práva na základe dohody o zastupovaní. Ďalej by členské štáty mali mať možnosť ustanoviť, aby spory medzi organizáciami kolektívnej správy, ich členmi, nositeľmi práv alebo používateľmi týkajúce sa uplatňovania tejto smernice mohli podliehať rýchlemu, nezávislému a nestrannému postupu alternatívneho riešenia sporov. Keby sa spory medzi organizáciami kolektívnej správy a inými stranami neriešili rýchlo a účinne, mohlo by to predovšetkým oslabiť účinnosť pravidiel poskytovania multiteritoriálnych licencií na online práva na hudobné diela. V dôsledku toho je vhodné ustanoviť možnosť jednoducho dostupného, efektívneho a nestranného mimosúdneho konania, ako je mediácia alebo rozhodcovské konanie, na riešenie konfliktov medzi organizáciami kolektívnej správy poskytujúcimi multiteritoriálne licencie na jednej strane a poskytovateľmi online služieb, nositeľmi práv alebo inými organizáciami kolektívnej správy na druhej strane bez toho, aby tým bolo dotknuté právo na súdne konanie. Táto smernica neustanovuje osobitnú formu, v ktorej by sa takéto alternatívne riešenie sporov malo uskutočňovať, ani neurčuje, aký orgán by ho mal vykonávať za predpokladu, že je zaručená jeho nezávislosť, nestrannosť a efektívnosť. Napokon je takisto vhodné vyžadovať, aby členské štáty mali k dispozícii nezávislé, nestranné a účinné postupy riešenia sporov prostredníctvom orgánov s odbornými znalosťami v oblasti práv duševného vlastníctva alebo prostredníctvom súdov vhodných na urovnanie obchodných sporov medzi organizáciami kolektívnej správy a používateľmi týkajúce sa existujúcich alebo navrhovaných licenčných podmienok či porušenia zmluvy.

               (50)

               Členské štáty by mali stanoviť vhodné postupy umožňujúce monitorovať, či sa organizácie kolektívnej správy riadia touto smernicou. Nie je vhodné, aby táto smernica obmedzovala voľbu členských štátov, pokiaľ ide o príslušné orgány ani pokiaľ ide o ex ante alebo ex post povahu kontroly nad organizáciami kolektívnej správy, a zároveň by sa malo zabezpečiť, aby takéto orgány boli schopné účinne a včas riešiť všetky otázky, ktoré môžu pri uplatňovaní tejto smernice vzniknúť. Členské štáty by nemali byť povinné zriaďovať nové príslušné orgány. Okrem toho by členovia organizácie kolektívnej správy, nositelia práv, používatelia, organizácie kolektívnej správy a iné zainteresované strany mali mať možnosť informovať príslušný orgán o činnostiach alebo okolnostiach, ktoré sú podľa ich názoru porušením práva zo strany organizácií kolektívnej správy a prípadne používateľov. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby príslušné orgány mali právomoc ukladať sankcie alebo prijímať opatrenia v prípadoch, keď sa nedodržiavajú ustanovenia vnútroštátneho práva vykonávajúceho túto smernicu. Táto smernica neustanovuje osobitné druhy sankcií alebo opatrení za predpokladu, že sú účinné, primerané a odrádzajúce. Takéto sankcie alebo opatrenia môžu zahŕňať príkazy na odvolanie riaditeľov, ktorí sa dopustili nedbanlivosti, inšpekcie v priestoroch organizácie kolektívnej správy alebo v prípadoch, keď sa niektorej organizácii vydá oprávnenie na činnosť, odňatie takéhoto oprávnenia. Táto smernica by mala zostať neutrálna, čo sa týka systémov predchádzajúceho schválenia a dohľadu v členských štátoch vrátane požiadavky na reprezentatívnosť organizácie kolektívnej správy, ak sú tieto systémy v súlade s právom Únie a nevytvárajú prekážku plnému uplatňovaniu tejto smernice.

               (51)

               S cieľom zabezpečiť splnenie požiadaviek poskytovania multiteritoriálnych licencií by sa mali prijať osobitné ustanovenia o monitorovaní ich plnenia. Na tento účel by mali spolupracovať príslušné orgány členských štátov a Komisia. Členské štáty by si mali vzájomne pomáhať prostredníctvom výmeny informácií medzi svojimi príslušnými orgánmi s cieľom uľahčiť monitorovanie organizácií kolektívnej správy.

               (52)

               Je dôležité, aby organizácie kolektívnej správy rešpektovali právo na súkromný život a ochranu osobných údajov každého nositeľa práv, člena, používateľa a ostatných osôb, ktorých osobné údaje spracúvajú. Smernica 95/46/ES upravuje spracúvanie osobných údajov vykonávané v členských štátoch v kontexte uvedenej smernice a pod dohľadom príslušných orgánov členských štátov, predovšetkým verejných nezávislých orgánov určených členskými štátmi. Nositeľom práv by sa mali poskytnúť vhodné informácie o spracovaní ich údajov, príjemcoch týchto údajov, lehotách uchovávania takýchto údajov vo všetkých databázach, a o spôsobe, akým nositelia práv môžu vykonávať svoje práva na prístup, opravu či odstránenie ich osobných údajov, ktoré sa ich týkajú v súlade so smernicou 95/46/ES. Najmä s jedinečnými identifikátormi, ktoré umožňujú nepriamu identifikáciu osoby, je potrebné zaobchádzať ako s osobnými údajmi v zmysle uvedenej smernice.

               (53)

               Ustanoveniami o opatreniach na presadzovanie by nemali byť dotknuté právomocí vnútroštátnych nezávislých orgánov verejnej moci zriadených členskými štátmi podľa smernice 95/46/ES, ktoré monitorujú súlad s vnútroštátnymi ustanoveniami prijatými pri vykonávaní uvedenej smernice.

               (54)

               Táto smernica rešpektuje základné práva a dodržiava zásady zakotvené v Charte základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“). Ustanovenia tejto smernice týkajúce sa riešenia sporov by nemali brániť stranám vo vykonávaní ich práva na prístup k súdu, ktoré zaručuje charta.

               (55)

               Keďže ciele tejto smernice, a to zlepšiť možnosti členov vykonávať kontrolu činností organizácií kolektívnej správy, zaručiť dostatočnú transparentnosť organizácií kolektívnej správy a zlepšiť poskytovanie multiteritoriálnych licencií na autorské práva na hudobné diela na online využívanie, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodu ich rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

               (56)

               Ustanovenia tejto smernice sa nedotýkajú uplatňovania pravidiel hospodárskej súťaže ani žiadnych iných príslušných právnych predpisov v iných oblastiach vrátane dôvernosti, obchodného tajomstva, súkromia, prístupu k dokumentom, zmluvného práva a medzinárodného súkromného práva, pokiaľ ide o konflikt právnych poriadkov a súdnu jurisdikciu, a ani slobody združovania pracovníkov a zamestnancov a ich práva organizovať sa.

               (57)

               V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 k vysvetľujúcim dokumentom (7) sa členské štáty zaviazali, že v odôvodnených prípadoch pripoja k oznámeniu o transpozičných opatreniach jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich súvislosť medzi zložkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. Zákonodarca považuje prenos takýchto dokumentov v súvislosti s touto smernicou za odôvodnený.

               (58)

               Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov bol konzultovaný v súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (8) a vydal stanovisko 9. októbra 2012,

         PRIJALI TÚTO SMERNICU:
   HLAVA I

      VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

   Článok 1
   Predmet úpravy
   V tejto smernici sa stanovujú požiadavky potrebné na zabezpečenie riadneho fungovania správy autorských práv a práv súvisiacich s autorským právom organizáciami kolektívnej správy. Ustanovujú sa ňou aj požiadavky na poskytovanie multiteritoriálnych licencií organizáciami kolektívnej správy na autorské práva na hudobné diela na online využívanie.
   Článok 2
   Rozsah pôsobnosti
   1.   Hlavy I, II, IV a V okrem článku 34 ods. 2 a článku 38 sa vzťahujú na všetky organizácie kolektívnej správy so sídlom v Únii.
   2.   Hlava III a článok 34 ods. 2 a článok 38 sa vzťahujú na organizácie kolektívnej správy so sídlom v Únii, ktoré spravujú autorské práva na hudobné diela na online využívanie na multiteritoriálnom základe.
   3.   Príslušné ustanovenia tejto smernice sa vzťahujú na subjekty, ktoré priamo alebo nepriamo vlastní alebo kontroluje, či už úplne, alebo čiastočne, organizácia kolektívnej správy za predpokladu, že takéto subjekty vykonávajú činnosť, na ktorú by sa, ak by ju vykonávala organizácia kolektívnej správy, vzťahovali ustanovenia tejto smernice.
   4.   Článok 16 ods. 1, článok 18, článok 20, článok 21 ods. 1 písm. a), b), c), e), f) a g) a články 36 a 42 sa uplatňujú na všetky nezávislé subjekty správy so sídlom v Únii.
   Článok 3
   Vymedzenie pojmov
   Na účely tejto smernice sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

               a)

               „organizácia kolektívnej správy“ je každá organizácia, ktorá je oprávnená na základe zákona, alebo postúpenia, licencie či inej zmluvnej dohody spravovať autorské práva alebo práva súvisiace s autorskými právami v mene viacerých nositeľov práv a v záujme spoločného prospechu týchto nositeľov práv ako svoj jediný alebo hlavný účel a ktorá spĺňa jedno alebo oboje z týchto kritérií:

                           i)

                           je vo vlastníctve alebo pod kontrolou svojich členov;

                           ii)

                           má štruktúru na neziskovom základe;

               b)

               „nezávislý subjekt správy“ je každá organizácia, ktorá je oprávnená na základe zákona, alebo postúpenia, licencie či inej zmluvnej dohody spravovať autorské práva alebo práva súvisiace s autorskými právami v mene viacerých nositeľov práv a v záujme spoločného prospechu týchto nositeľov práv ako svoj jediný alebo hlavný účel a ktorá:

                           i)

                           nie je vo vlastníctve ani pod kontrolou, či už priamo alebo nepriamo, úplne alebo čiastočne, nositeľov práv a

                           ii)

                           má štruktúru na základe ziskovosti;

               c)

               „nositeľ práv“ je každá osoba alebo subjekt, ktorý nie je organizáciou kolektívnej správy a ktorý je nositeľom autorských práv alebo práv súvisiacich s autorským právom alebo ktorý je na základe dohody o využívaní práv alebo zo zákona oprávnený podieľať sa na príjmoch z týchto práv;

               d)

               „člen“ je nositeľ práv alebo subjekt zastupujúci nositeľov práv vrátane iných organizácií kolektívnej správy a združení nositeľov práv, ktoré spĺňajú podmienky členstva v organizácii kolektívnej správy a táto organizácia ich povolila;

               e)

               „štatút“ je memorandum a stanovy združenia, štatút, vnútorné pravidlá alebo zakladajúce listiny organizácie kolektívnej správy;

               f)

               „valné zhromaždenie členov“ je orgán v rámci organizácie kolektívnej správy, na ktorom sa zúčastňujú členovia a vykonávajú svoje hlasovacie práva bez ohľadu na právnu formu organizácie;

               g)

               „riaditeľ“ je:

                           i)

                           každý člen správnej rady, pokiaľ vnútroštátne právo alebo štatút organizácie kolektívnej správy stanovujú monistický systém;

                           ii)

                           každý člen správnej rady alebo dozornej rady, pokiaľ vnútroštátne právo alebo štatút organizácie kolektívnej správy stanovujú dualistický systém;

               h)

               „príjem z práv“ znamená príjem, ktorý v mene nositeľov práv vyberie organizácia kolektívnej správy, či už na základe výhradného práva, práva na odmenu alebo práva na náhradu odmeny;

               i)

               „poplatky za správu“ sú sumy, ktoré vyberá, zráža alebo započíta organizácia kolektívnej správy z finančného príjmu z práv alebo z akéhokoľvek výnosu plynúceho z investovania príjmu z práv na pokrytie nákladov na svoju správu autorských práv alebo práv súvisiacich s autorským právom;

               j)

               „dohoda o zastúpení“ je akákoľvek dohoda medzi organizáciami kolektívnej správy, ktorou jedna organizácia kolektívnej správy splnomocňuje inú organizáciu kolektívnej správy spravovaním práv, ktoré zastupuje, vrátane dohody uzavretej podľa článkov 29 a 30;

               k)

               „používateľ“ je akákoľvek osoba alebo subjekt, ktorý vykonáva činnosti podliehajúce povereniu nositeľov práv, vypláca odmenu alebo náhradu odmeny nositeľom práv a nekoná z pozície spotrebiteľa;

               l)

               „repertoár“ sú diela, ku ktorým práva spravuje organizácia kolektívnej správy;

               m)

               „multiteritoriálna licencia“ je licencia, ktorá sa vzťahuje na územie viac než jedného členského štátu;

               n)

               „online práva na hudobné diela“ sú akékoľvek práva autora na hudobné dielo stanovené v článkoch 2 a 3 smernice 2001/29/ES, ktoré sa vyžadujú na poskytovanie online služby.

         HLAVA II

      ORGANIZÁCIE KOLEKTÍVNEJ SPRÁVY

      KAPITOLA 1

         Zastupovanie nositeľov práv a členstvo a štruktúra organizácií kolektívnej správy

   Článok 4
   Všeobecné zásady
   Členské štáty zabezpečia, aby organizácie kolektívnej správy konali v najlepšom záujme nositeľov práv, ktorých práva zastupujú, a aby im neukladali žiadne povinnosti, ktoré nie sú objektívne nevyhnutné na ochranu ich práv a záujmov alebo na účinnú správu ich práv.
   Článok 5
   Práva nositeľov práv
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby nositelia práv mali práva stanovené v odsekoch 2 až 8 a aby tieto práva boli uvedené v štatúte alebo v podmienkach členstva v organizácii kolektívnej správy.
   2.   Nositelia práv majú právo poveriť organizáciu kolektívnej správy podľa svojho výberu správou svojich práv, kategórií práv alebo druhov diel a iných predmetov ochrany podľa svojho výberu na územiach podľa svojho výberu, bez ohľadu na štátnu príslušnosť a členský štát pobytu alebo sídla, či už organizácie kolektívnej správy, alebo nositeľa práv. Pokiaľ organizácia kolektívnej správy objektívne neodôvodnila odmietnutie správy, je povinná spravovať takéto práva, kategórie práv alebo druhy diel a iných predmetov ochrany, za predpokladu, že ich správa patrí do rozsahu jej činnosti.
   3.   Nositelia práv majú právo poskytovať licencie na nekomerčné využívanie akýchkoľvek práv, kategórií práv alebo druhov diel a iných predmetov ochrany, ktoré si môžu vybrať.
   4.   Nositelia práv majú právo vypovedať poverenie na spravovanie práv, kategórií práv alebo druhov diel a iných predmetov ochrany, ktoré udelili organizácii kolektívnej správy, alebo odňať organizácii kolektívnej správy poverenie na správu určitých práv, kategórií práv alebo druhov diel a iných predmetov ochrany podľa svojho výberu, ako je stanovené v odseku 2, na územiach podľa svojho výberu na základe výpovede s primeranou výpovednou lehotou nie dlhšou ako šesť mesiacov. Organizácia kolektívnej správy môže rozhodnúť, že takéto vypovedanie alebo odňatie poverenia má nadobudnúť účinnosť až na konci finančného roku.
   5.   Ak sa majú nositeľovi práv vyplatiť určité sumy na základe aktov využívania, ktoré sa vyskytli pred tým, než nadobudlo účinnosť vypovedanie poverenia alebo odňatie poverenia na správu určitých práv, alebo na základe licencie poskytnutej pred tým, než nadobudlo účinnosť takéto vypovedanie alebo odňatie poverenia, nositeľovi práv zostávajú jeho práva zachované podľa článkov 12, 13, 18, 20, 28 a 33.
   6.   Organizácia kolektívnej správy nesmie obmedzovať výkon práv stanovených v odsekoch 4 a 5 požiadavkou, ako podmienkou pre výkon uvedených práv, aby bola správa práv alebo kategórií práv či druhov diel a iných predmetov ochrany, na ktoré sa vzťahuje vypovedanie alebo odňatie poverenia, zverená inej organizácii kolektívnej správy.
   7.   V prípadoch, keď nositeľ práv poveruje organizáciu kolektívnej správy správou svojich práv, vyjadrí osobitne pre každé právo alebo kategóriu práv alebo pre každý druh diel a iných predmetov ochrany súhlas, ktorým poverí jeho správou organizáciu kolektívnej správy. Každý takýto súhlas je zaznamenaný v podobe dokumentu.
   8.   Organizácia kolektívnej správy pred získaním súhlasu so svojou správou akéhokoľvek práva alebo kategórie práv či druhu diel a iných predmetov ochrany poskytne nositeľom práv informácie o ich právach podľa odsekov 1 až 7, ako aj o všetkých podmienkach spojených s právom stanoveným v odseku 3.
   Organizácia kolektívnej správy poskytne nositeľom práv, ktorí ju už poverili, informácie o ich právach podľa odsekov 1 až 7, ako aj o všetkých podmienkach spojených s právom stanoveným v odseku 3, do 10. októbra 2016.
   Článok 6
   Pravidlá členstva v organizáciách kolektívnej správy
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby organizácie kolektívnej správy konali v súlade s pravidlami stanovenými v odsekoch 2 až 5.
   2.   Organizácia kolektívnej správy prijme nositeľov práv a subjekty zastupujúce nositeľov práv vrátane iných organizácií kolektívnej správy a združení nositeľov práv za členov, ak splnia požiadavky na členstvo založené na objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritériách. Tieto požiadavky na členstvo sú uvedené v štatúte alebo v podmienkach členstva organizácie kolektívnej správy a sú verejne prístupné. V prípadoch, keď organizácia kolektívnej správy odmietne prijať žiadosť o členstvo, poskytne nositeľovi práv jasné vysvetlenie dôvodov svojho rozhodnutia.
   3.   Štatút organizácie kolektívnej správy stanoví primeraný a účinný mechanizmus účasti svojich členov na rozhodovacom procese organizácie. Zastúpenie jednotlivých kategórií členov v rozhodovacom procese musí byť spravodlivé a vyvážené.
   4.   Organizácia kolektívnej správy povolí svojim členom s ňou komunikovať pomocou elektronických prostriedkov, a to aj na účely výkonu ich práv.
   5.   Organizácia kolektívnej správy vedie záznamy o svojich členoch a pravidelne ich aktualizuje.
   Článok 7
   Práva nositeľov práv, ktorí nie sú členmi organizácie kolektívnej správy
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby organizácie kolektívnej správy konali v súlade s pravidlami ustanovenými v článku 6 ods. 4, článku 20, článku 29 ods. 2 a článku 33, pokiaľ ide o nositeľov práv, ktorí majú priamy právny vzťah k týmto organizáciám na základe zákona, alebo postúpenia, licencie či inej zmluvnej dohody, ktorí však nie sú ich členmi.
   2.   Členské štáty môžu uplatňovať ďalšie ustanovenia tejto smernice na nositeľov práv uvedených v odseku 1.
   Článok 8
   Valné zhromaždenie členov organizácie kolektívnej správy
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa valné zhromaždenie členov konalo v súlade s pravidlami stanovenými v odsekoch 2 až 10.
   2.   Valné zhromaždenie členov sa zvoláva najmenej raz ročne.
   3.   Valné zhromaždenie členov rozhoduje o všetkých zmenách štatútu a podmienok členstva v organizácii kolektívnej správy, ak tieto podmienky nie sú upravené v štatúte.
   4.   Valné zhromaždenie členov rozhoduje o vymenovaní alebo odvolaní riaditeľov, hodnotí ich celkovú výkonnosť a schvaľuje ich odmenu a ďalšie výhody, ako sú peňažné a nepeňažné výhody, priznanie dôchodku a nárok na dôchodok, práva na iné odmeny a práva na odstupné.
   V organizácii kolektívnej správy s dualistickým systémom valné zhromaždenie členov nerozhoduje o vymenovaní alebo odvolaní členov správnej rady alebo schvaľovaní ich odmien a ďalších výhod, ak právomoc prijímať takéto rozhodnutia bola delegovaná na dozornú radu.
   5.   V súlade s ustanoveniami hlavy II kapitoly 2 valné zhromaždenie členov rozhoduje prinajmenšom o týchto otázkach:

               a)

               všeobecná politika rozdeľovania súm náležiacich nositeľom práv;

               b)

               všeobecná politika používania nerozdeliteľných súm;

               c)

               všeobecná investičná politika v súvislosti s príjmom z práv a akýmkoľvek príjmom plynúcim z investovania príjmu z práv;

               d)

               všeobecná politika v súvislosti so zrážkami z príjmu z práv a z akéhokoľvek príjmu plynúceho z investovania príjmu z práv;

               e)

               používanie nerozdeliteľných súm;

               f)

               politika riadenia rizík;

               g)

               schvaľovanie každého nadobudnutia alebo predaja nehnuteľného majetku alebo zaťaženia tohto majetku hypotekárnym úverom;

               h)

               schvaľovanie fúzií a aliancií, vytváranie dcérskych spoločností a získavanie iných subjektov alebo podielov či práv v iných subjektoch;

               i)

               schvaľovanie návrhov na prijatie úverov, poskytnutie úverov alebo poskytnutie záruk za úvery.

         6.   Valné zhromaždenie členov môže prostredníctvom uznesenia alebo ustanovenia v štatúte delegovať právomoci uvedené v odseku 5 písm. f), g), h) a i) orgánu vykonávajúcemu funkciu dohľadu.
   7.   Na účely odseku 5 písm. a) až d) môžu členské štáty požadovať, aby valné zhromaždenie členov určilo podrobnejšie podmienky používania príjmu z práv a príjmu plynúceho z investovania príjmu z práv.
   8.   Valné zhromaždenie členov kontroluje činnosti organizácie kolektívnej správy prinajmenšom rozhodovaním o vymenovaní a odvolaní audítora a schvaľovaním výročnej správy o transparentnosti uvedenej v článku 22.
   Členské štáty môžu povoliť alternatívne systémy alebo spôsoby vymenovania a odvolania audítora, za predpokladu, že tieto systémy alebo spôsoby sú navrhnuté tak, aby zabezpečili nezávislosť audítora od osôb, ktoré riadia hospodárenie organizácie kolektívnej správy.
   9.   Všetci členovia organizácie kolektívnej správy majú právo zúčastniť sa na valnom zhromaždení členov a právo na ňom hlasovať. Členské štáty však môžu povoliť obmedzenia práva členov organizácie kolektívnej správy zúčastniť sa na valnom zhromaždení členov a vykonávať na ňom hlasovacie právo, a to na základe jedného či oboch týchto kritérií:

               a)

               dĺžka trvania členstva;

               b)

               sumy vyplatené alebo náležiace členovi,

         za predpokladu, že tieto kritériá sa stanovia a uplatňujú spravodlivým a primeraným spôsobom.
   Kritériá stanovené v písmenách a) a b) prvého pododseku sa zahrnú do štatútu alebo podmienok členstva organizácie kolektívnej správy a sú verejne dostupné v súlade s článkami 19 a 21.
   10.   Každý člen organizácie kolektívnej správy má právo menovať akúkoľvek inú osobu alebo subjekt, aby sa ako splnomocnenec v jeho mene zúčastnila valného zhromaždenia členov a hlasovala na ňom, za predpokladu, že takéto vymenovanie nevedie ku konfliktu záujmov, ktorý by mohol nastať napríklad v prípade, keď splnomocňujúci člen a splnomocnenec patria do rôznych kategórií nositeľov práv v rámci organizácie kolektívnej správy.
   Členské štáty však môžu ustanoviť obmedzenia týkajúce sa menovania splnomocnencov a výkonu hlasovacích práv členov, ktorých zastupujú, ak takéto obmedzenia nemajú vplyv na primeranú a účinnú účasť členov na rozhodovacom procese organizácie kolektívnej správy.
   Každé splnomocnenie je platné na jedno valné zhromaždenie členov. Splnomocnenec má rovnaké práva na valnom zhromaždení členov, na aké by bol oprávnený splnomocňujúci člen. Splnomocnenec hlasuje v súlade s pokynmi vydanými splnomocňujúcim členom.
   11.   Členské štáty môžu rozhodnúť, že právomoci valného zhromaždenia členov môže vykonávať zhromaždenie delegátov volených najmenej každé štyri roky členmi organizácie kolektívnej správy, a to za predpokladu, že:

               a)

               je zabezpečená primeraná a účinná účasť členov v rozhodovacom procese organizácie kolektívnej správy a

               b)

               zastúpenie jednotlivých kategórií členov v zhromaždení delegátov je spravodlivé a vyvážené.

         Pravidlá ustanovené v odsekoch 2 až 10 sa mutatis mutandis uplatňujú na zhromaždenie delegátov.
   12.   Členské štáty môžu rozhodnúť, že pokiaľ organizácia kolektívnej správy z dôvodu svojej právnej formy nemá valné zhromaždenie členov, právomoci uvedeného zhromaždenia má vykonávať orgán vykonávajúci funkciu dohľadu. Pravidlá stanovené v odsekoch 2 až 5, 7 a 8 sa mutatis mutandis uplatňujú na takýto orgán vykonávajúci funkciu dohľadu.
   13.   Členské štáty môžu rozhodnúť, že pokiaľ organizácia kolektívnej správy má ako svojich členov subjekty zastupujúce nositeľov práv, všetky alebo niektoré právomoci valného zhromaždenia členov má vykonávať zhromaždenie týchto nositeľov práv. Pravidlá stanovené v odsekoch 2 až 10 sa mutatis mutandis uplatňujú na zhromaždenie nositeľov práv.
   Článok 9
   Funkcia dohľadu
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby každá organizácia kolektívnej správy mala zavedenú funkciu dohľadu na sústavné monitorovanie činnosti a vykonávanie povinností osôb riadiacich hospodárenie organizácie.
   2.   Jednotlivé kategórie členov organizácie kolektívnej správy musia mať spravodlivé a vyvážené zastúpenie v orgáne, ktorý vykonáva funkciu dohľadu.
   3.   Každá osoba vykonávajúca funkciu dohľadu predloží valnému zhromaždeniu členov každoročné individuálne vyhlásenie o konfliktoch záujmu, ktoré obsahuje informácie uvedené v článku 10 ods. 2 druhom pododseku.
   4.   Orgán vykonávajúci funkciu dohľadu zasadá pravidelne a má prinajmenšom tieto právomoci:

               a)

               vykonávať právomoci, ktoré naň delegovalo valné zhromaždenie členov, a to aj podľa článku 8 ods. 4 a 6;

               b)

               monitorovať činnosti a vykonávanie úloh osôb uvedených v článku 10 vrátane vykonávania rozhodnutí valného zhromaždenia členov, a najmä všeobecných politík uvedených v článku 8 ods. 5 písm. a) až d).

         5.   Orgán vykonávajúci funkciu dohľadu informuje valné zhromaždenie členov najmenej raz ročne o vykonávaní svojich právomocí.
   Článok 10
   Povinnosti osôb, ktoré riadia hospodárenie organizácie kolektívnej správy
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby každá organizácia kolektívnej správy prijala všetky potrebné opatrenia na to, aby osoby, ktoré riadia jej hospodárenie, tak robili spoľahlivým, obozretným a náležitým spôsobom s využitím riadnych administratívnych a účtovných postupov a mechanizmov vnútornej kontroly.
   2.   Členské štáty zabezpečia, že organizácie kolektívnej správy zavedú a uplatnia postupy na predchádzanie konfliktom záujmov a v prípade, že týmto konfliktom nemožno zabrániť, postupy na zistenie, riadenie, monitorovanie a zverejnenie súčasných alebo potenciálnych konfliktov záujmov tak, aby sa zabránilo ich negatívnemu vplyvu na kolektívne záujmy nositeľov práv, ktorých organizácia zastupuje.
   Postupy uvedené v prvom pododseku zahŕňajú každoročné individuálne vyhlásenie každej z osôb uvedených v odseku 1 predkladané valnému zhromaždeniu členov a obsahujúce tieto informácie:

               a)

               všetky záujmy v organizácii kolektívnej správy;

               b)

               všetky odmeny, ktoré v predchádzajúcom finančnom roku dostali od organizácie kolektívnej správy, a to aj vo forme dôchodkových plánov, vecných dávok a ďalších druhov výhod;

               c)

               všetky sumy, ktoré v predchádzajúcom finančnom roku dostali ako nositelia práv od organizácie kolektívnej správy;

               d)

               vyhlásenie o akomkoľvek súčasnom alebo potenciálnom konflikte medzi akýmikoľvek osobnými záujmami a záujmami organizácie kolektívnej správy alebo medzi akýmikoľvek záväzkami voči organizácii kolektívnej správy a akýmikoľvek povinnosťami voči ktorejkoľvek inej fyzickej alebo právnickej osobe.

      KAPITOLA 2

         Spravovanie príjmu z práv

   Článok 11
   Výber a použitie príjmu z práv
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby organizácie kolektívnej správy konali v súlade s pravidlami stanovenými v odsekoch 2 až 5.
   2.   Organizácia kolektívnej správy dôsledne vykonáva výber a spravovanie príjmu z práv.
   3.   Organizácia kolektívnej správy na svojich účtoch oddelene vedie:

               a)

               príjem z práv a akýkoľvek príjem plynúci z investovania príjmu z práv, a

               b)

               akékoľvek prípadné vlastné aktíva a príjem plynúci z takýchto aktív, z poplatkov za správu alebo z iných činností.

         4.   Organizácia kolektívnej správy nesmie použiť príjem z práv ani akýkoľvek výnos plynúci z investovania príjmu z práv na iné účely ako rozdelenie nositeľom práv, okrem prípadu, keď má povolené si zraziť alebo zaúčtovať svoje poplatky za správu v súlade s rozhodnutím prijatým podľa článku 8 ods. 5 písm. d) alebo použiť príjem z práv alebo akýkoľvek výnos plynúci z investovania príjmu z práv v súlade s rozhodnutím prijatým podľa článku 8 ods. 5.
   5.   V prípade, že organizácia kolektívnej správy investuje finančný príjem z práv alebo akýkoľvek príjem plynúci z investovania finančného príjmu z práv, musí tak urobiť v najlepšom záujme nositeľov práv, ktorých práva zastupuje, v súlade so všeobecnou investičnou politikou a politikou riadenia rizík uvedenou v článku 8 ods. 5 písm. c) a f) a s ohľadom na tieto pravidlá:

               a)

               v prípade akéhokoľvek potenciálneho konfliktu záujmov organizácia kolektívnej správy zabezpečí, že investícia sa vykoná výhradne v záujme týchto nositeľov práv;

               b)

               aktíva sa investujú, aby bola zaistená bezpečnosť, kvalita, likvidita a ziskovosť portfólia ako celku;

               c)

               aktíva sa primerane diverzifikujú, aby sa predišlo nadmernej závislosti od určitého konkrétneho aktíva a hromadeniu rizík v portfóliu ako celku.

         Článok 12
   Zrážky
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby v prípade, že nositeľ práv poverí organizáciu kolektívnej správy správou jeho práv, táto organizácia kolektívnej správy pred získaním súhlasu so správou jeho práv musí poskytnúť nositeľovi práv informácie o poplatkoch za správu a iných zrážkach z príjmu z práv a z akéhokoľvek výnosu plynúceho z investovania príjmu z práv.
   2.   Zrážky musia byť primerané, súvisieť so službami, ktoré organizácia kolektívnej správy poskytla nositeľom práv, v náležitom prípade aj so službami uvedenými v odseku 4, a byť stanovené na základe objektívnych kritérií.
   3.   Výška poplatkov za správu nepresiahne výšku oprávnených a zdokumentovaných nákladov, ktoré organizácii kolektívnej správy vznikli pri spravovaní autorských práv a práv súvisiacich s autorským právom.
   Členské štáty zabezpečia, aby sa požiadavky týkajúce sa používania a transparentnosti používania súm, ktoré sa zrážajú alebo zaúčtujú v súvislosti s poplatkami za správu, vzťahovali na akékoľvek iné zrážky vykonané s cieľom pokryť náklady na správu autorských práv a práv súvisiacich s autorským právom.
   4.   V prípadoch, keď organizácia kolektívnej správy poskytuje sociálne, kultúrne a vzdelávacie služby financované prostredníctvom zrážok z príjmu z práv alebo z výnosu plynúceho z investovania príjmu z práv, takéto služby sa poskytujú na základe spravodlivých kritérií, najmä pokiaľ ide o prístup k týmto službám a ich rozsah.
   Článok 13
   Rozdeľovanie súm náležiacich nositeľom práv
   1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 15 ods. 3 a článok 28, členské štáty zabezpečia, aby každá organizácia kolektívnej správy pravidelne, dôsledne a presne rozdeľovala a vyplácala sumy náležiace nositeľom práv v súlade so všeobecnou politikou rozdeľovania uvedenou v článku 8 ods. 5 písm. a).
   Členské štáty takisto zabezpečia, aby organizácie kolektívnej správy alebo ich členovia, ktorí sú subjektmi zastupujúcimi nositeľov práv, rozdeľovali a vyplácali tieto sumy nositeľom práv čo najskôr, najneskôr však do deviatich mesiacov od skončenia finančného roka, v ktorom príjem z práv vybrali, pokiaľ organizácii kolektívnej správy alebo prípadne jej členom nezabránia v dodržaní tejto lehoty objektívne dôvody týkajúce sa predovšetkým oznámenia zo strany používateľov, určenia práv, nositeľov práv alebo zosúladenia informácií o dielach a iných predmetoch ochrany s nositeľmi práv.
   2.   Ak v lehote stanovenej v odseku 1 nie je možné sumy náležiace nositeľom práv rozdeliť, pretože príslušných nositeľov práv nemožno určiť ani vyhľadať, a výnimka z tejto lehoty sa neuplatňuje, tieto sumy sa spravujú oddelene na účtoch organizácie kolektívnej správy.
   3.   Organizácia kolektívnej správy prijme v súlade s odsekom 1 všetky potrebné opatrenia na určenie a vyhľadanie nositeľov práv. Predovšetkým najneskôr tri mesiace po uplynutí lehoty stanovenej v odseku 1 organizácia kolektívnej správy poskytne informácie o dielach a iných predmetoch ochrany, v súvislosti s ktorými jeden alebo viacero nositeľov práv nebolo určených alebo nájdených:

               a)

               nositeľom práv, ktorých zastupuje, alebo subjektom zastupujúcim nositeľov práv, ak takéto subjekty sú členmi organizácie kolektívnej správy, a

               b)

               všetkým organizáciám kolektívnej správy, s ktorými uzavrela dohody o zastúpení.

         Informácie uvedené v prvom pododseku zahŕňajú, pokiaľ sú k dispozícii:

               a)

               názov diela alebo iného predmetu ochrany;

               b)

               meno nositeľa práv;

               c)

               názov príslušného vydavateľa alebo producenta a

               d)

               všetky ďalšie relevantné dostupné informácie, ktoré by mohli pomôcť pri určení nositeľa práv.

         Organizácia kolektívnej správy takisto overí záznamy uvedené v článku 6 ods. 5 a ďalšie ľahko dostupné záznamy. Ak uvedené opatrenia neprinesú výsledky, organizácia kolektívnej správy tieto informácie poskytne verejnosti najneskôr jeden rok po uplynutí tohto trojmesačného obdobia.
   4.   Ak ani po troch rokoch od skončenia finančného roka, v ktorom bol príjem z práv vybraný, nie je možné sumy náležiace nositeľom práv rozdeliť a ak organizácia kolektívnej správy podnikla všetky potrebné opatrenia na určenie a vyhľadanie nositeľov práv uvedené v odseku 3, tieto sumy sa považujú za nerozdeliteľné.
   5.   Valné zhromaždenie členov organizácie kolektívnej správy rozhodne o použití nerozdeliteľných súm v súlade s článkom 8 ods. 5 písm. b) bez toho, aby tým bolo dotknuté právo nositeľov práv uplatňovať si nárok na tieto sumy v organizácii kolektívnej správy v súlade so zákonmi členských štátov o požiadavkách súvisiacich s premlčaním nárokov.
   6.   Členské štáty môžu obmedziť alebo určiť povolené použitie nerozdeliteľných súm okrem iného zabezpečením toho, že takéto sumy sa budú používať oddeleným a nezávislým spôsobom na financovanie sociálnych, kultúrnych a vzdelávacích činností v prospech nositeľov práv.

      KAPITOLA 3

         Spravovanie práv v mene iných organizácií kolektívnej správy

   Článok 14
   Práva spravované na základe dohôd o zastúpení
   Členské štáty zabezpečia, aby organizácia kolektívnej správy neznevýhodňovala žiadneho nositeľa práv, ktorého práva spravuje na základe dohody o zastúpení, najmä v súvislosti s príslušnými sadzbami, poplatkami za správu a podmienkami výberu príjmu z práv a rozdeľovania súm náležiacich nositeľom práv.
   Článok 15
   Zrážky a platby v dohodách o zastúpení
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby organizácia kolektívnej správy neuplatňovala na príjem z práv, ktoré spravuje na základe dohody o zastúpení, ani na žiaden výnos plynúci z investovania takéhoto príjmu z práv žiadne iné zrážky než zrážky týkajúce sa poplatkov za správu, pokiaľ iná organizácia kolektívnej správy, ktorá je zmluvnou stranou tejto dohody o zastúpení, nevyjadrí výslovný súhlas s takýmito zrážkami.
   2.   Organizácia kolektívnej správy pravidelne, dôsledne a presne rozdeľuje a vypláca sumy náležiace iným organizáciám kolektívnej správy.
   3.   Organizácia kolektívnej správy vykoná takéto rozdeľovanie a vyplatenie inej organizácii kolektívnej správy čo najskôr, najneskôr však do deviatich mesiacov od skončenia finančného roka, v ktorom bol príjem z práv vybraný, pokiaľ organizácii kolektívnej správy nezabránia v dodržaní tejto lehoty objektívne dôvody týkajúce sa predovšetkým oznámenia zo strany používateľov, určenia práv, nositeľov práv alebo zosúladenia informácií o dielach a iných predmetoch ochrany s nositeľmi práv.
   Iná organizácia kolektívnej správy alebo v prípade, že jej členmi sú subjekty zastupujúce nositeľov práv, títo členovia, rozdeľujú a vyplácajú sumy náležiace nositeľom práv čo najskôr, najneskôr však do šiestich mesiacov od prijatia týchto súm, pokiaľ organizácii kolektívnej správy alebo prípadne jej členom nezabránia v dodržaní tejto lehoty objektívne dôvody týkajúce sa predovšetkým oznámenia zo strany používateľov, určenia práv, nositeľov práv alebo zosúladenia informácií o dielach a iných predmetoch ochrany s nositeľmi práv.

      KAPITOLA 4

         Vzťahy s používateľmi

   Článok 16
   Poskytovanie licencií
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby organizácie kolektívnej správy a používatelia viedli rokovania o poskytovaní licencií na práva v dobrej viere. Organizácie kolektívnej správy a používatelia sú povinní si navzájom poskytovať všetky potrebné informácie.
   2.   Podmienky poskytovania licencií sú založené na objektívnych a nediskriminačných kritériách. Organizácie kolektívnej správy pri poskytovaní licencií na práva nie sú povinné použiť ako vzor pre iné druhy online služieb podmienky poskytovania licencií dohodnuté s používateľom, ak používateľ poskytuje nový druh online služby, ktorý je verejnosti v Únii prístupný počas obdobia kratšieho ako tri roky.
   Nositelia práv majú právo na primeranú odmenu za využívanie ich práv. Sadzby za výhradné práva a práva na odmenu sú primerané okrem iného vo vzťahu k ekonomickej hodnote používania týchto práv v obchode, pričom sa zohľadňuje povaha a rozsah používania diel a iných predmetov ochrany, ako aj vo vzťahu k ekonomickej hodnote služieb, ktoré poskytuje organizácia kolektívnej správy. Organizácie kolektívnej správy informujú dotknutých používateľov o kritériách použitých na stanovenie týchto sadzieb.
   3.   Organizácie kolektívnej správy bez zbytočného odkladu odpovedia na žiadosti používateľov a uvedú okrem iného informácie, ktoré organizácia kolektívnej správy potrebuje na vyhotovenie návrhu licencie.
   Po prijatí všetkých príslušných informácií organizácia kolektívnej správy bez zbytočného odkladu buď vyhotoví návrh licencie, alebo poskytne používateľovi odôvodnené stanovisko s vysvetlením, prečo nemá v úmysle udeliť licenciu na konkrétnu službu.
   4.   Organizácia kolektívnej správy povolí používateľom komunikáciu s ňou prostredníctvom elektronických prostriedkov, v prípade potreby aj na účely podávania správ o používaní licencie.
   Článok 17
   Povinnosti používateľov
   Členské štáty prijmú ustanovenia s cieľom zabezpečiť, aby používatelia poskytovali organizácii kolektívnej správy v dohodnutej alebo vopred stanovenej lehote a v dohodnutej alebo vopred stanovenej forme také relevantné dostupné informácie o využívaní práv, ktoré zastupuje organizácia kolektívnej správy, ktoré sú potrebné na výber príjmu z práv a na rozdelenie a vyplatenie súm náležiacich nositeľom práv. Pri rozhodovaní o forme poskytovania týchto informácií organizácie kolektívnej správy a používatelia podľa možností zohľadnia dobrovoľné odvetvové normy.

      KAPITOLA 5

         Transparentnosť a podávanie správ

   Článok 18
   Informácie poskytované nositeľom práv o spravovaní ich práv
   1.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 2 tohto článku a článok 19 a článok 28 ods. 2, členské štáty zabezpečia, aby organizácia kolektívnej správy sprístupnila najmenej raz ročne každému nositeľovi práv, ktorému priznala príjem z práv alebo vyplatila finančné prostriedky v období, na ktoré sa informácie vzťahujú, aspoň tieto informácie:

               a)

               všetky kontaktné údaje, ktoré nositeľ práv dovolil organizácii kolektívnej správy používať na jeho určenie a vyhľadanie;

               b)

               príjem z práv, ktorý bol priznaný nositeľovi práv;

               c)

               sumy, ktoré organizácia kolektívnej správy vyplatila nositeľovi práv, podľa kategórie spravovaných práv a podľa druhu použitia;

               d)

               obdobie, počas ktorého došlo k používaniu, za ktoré boli nositeľovi práv priznané a vyplatené sumy, pokiaľ objektívne dôvody súvisiace s vykazovaním zo strany používateľov nebránia organizácii kolektívnej správy poskytnúť tieto informácie;

               e)

               zrážky, ktoré boli vykonané v súvislosti s poplatkami za správu;

               f)

               zrážky vykonané na akýkoľvek iný účel než týkajúci sa poplatkov za správu vrátane tých, ktoré sa môžu vyžadovať na základe vnútroštátneho práva na poskytovanie akýchkoľvek sociálnych, kultúrnych alebo vzdelávacích služieb;

               g)

               všetky príjmy z práv priznané nositeľovi práv, ktoré zostali v ktoromkoľvek období nevyplatené.

         2.   V prípade, že organizácia kolektívnej správy priznáva príjmy z práv a jej členovia sú subjekty zodpovedné za rozdeľovanie príjmov z práv nositeľom práv, organizácia kolektívnej správy poskytne informácie uvedené v odseku 1 týmto subjektom, za predpokladu, že nemajú uvedené informácie k dispozícii. Členské štáty zabezpečia, aby subjekty poskytli aspoň informácie uvedené v odseku 1 najmenej raz za rok každému nositeľovi práv, ktorému priznali príjmy z práv alebo vyplatili finančné prostriedky v období, na ktoré sa informácie vzťahujú.
   Článok 19
   Informácie poskytované iným organizáciám kolektívnej správy o spravovaní práv na základe dohôd o zastúpení
   Členské štáty zabezpečia, aby organizácia kolektívnej správy sprístupnila elektronickými prostriedkami najmenej raz ročne organizáciám kolektívnej správy, v mene ktorých spravuje práva na základe dohody o zastúpení, na obdobie, na ktoré sa informácie vzťahujú, aspoň tieto informácie:

               a)

               priznané príjmy z práv, sumy vyplatené organizáciou kolektívnej správy za práva, ktoré spravuje na základe dohody o zastúpení, podľa kategórie spravovaných práv a podľa druhu použitia, a všetky priznané príjmy z práv, ktoré neboli v ktoromkoľvek období vyplatené;

               b)

               zrážky, ktoré boli vykonané v súvislosti s poplatkami za správu;

               c)

               zrážky, ktoré boli vykonané na akýkoľvek iný účel než v súvislosti s poplatkami za správu, ako sa uvádza v článku 15;

               d)

               informácie o všetkých udelených alebo zamietnutých licenciách týkajúcich sa diel a iných predmetov ochrany, na ktoré sa vzťahuje dohoda o zastúpení;

               e)

               uznesenia prijaté valným zhromaždením členov, pokiaľ sú tieto uznesenia relevantné pre správu práv na základe dohody o zastúpení.

         Článok 20
   Informácie poskytované na požiadanie nositeľom práv, iným organizáciám kolektívnej správy a používateľom
   Bez toho, aby bol dotknutý článok 25, členské štáty zabezpečia, aby organizácia kolektívnej správy na základe riadne odôvodnenej žiadosti elektronickými prostriedkami a bez zbytočného odkladu sprístupnila každej organizácii kolektívnej správy, v mene ktorej spravuje práva na základe dohody o zastúpení, alebo každému nositeľovi práv, či každému používateľovi aspoň tieto informácie:

               a)

               diela alebo iné predmety ochrany, ktoré zastupuje, práva, ktoré spravuje, či priamo alebo na základe dohôd o zastúpení, a príslušné územia, alebo

               b)

               ak vzhľadom na rozsah činnosti organizácie kolektívnej správy nie je možné tieto diela alebo iné predmety ochrany určiť, druhy diel alebo iných predmetov ochrany, ktoré zastupuje, práva, ktoré spravuje, a územia, ktorých sa to týka.

         Článok 21
   Poskytovanie informácií verejnosti
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby organizácia kolektívnej správy zverejnila aspoň tieto informácie:

               a)

               svoj štatút;

               b)

               svoje podmienky členstva a podmienky pre vypovedanie poverenia na správu práv, ak nie sú uvedené v štatúte;

               c)

               štandardné licenčné zmluvy a štandardné príslušné sadzby vrátane zliav;

               d)

               zoznam osôb uvedených v článku 10;

               e)

               svoju všeobecnú politiku rozdeľovania súm náležiacich nositeľom práv;

               f)

               svoju všeobecnú politiku týkajúcu sa poplatkov za správu;

               g)

               svoju všeobecnú politiku týkajúcu sa iných zrážok, než v súvislosti s poplatkami za správu, z príjmu z práv a z akéhokoľvek výnosu plynúceho z investovania príjmu z práv vrátane zrážok na účely sociálnych, kultúrnych a vzdelávacích služieb;

               h)

               zoznam dohôd o zastúpení, ktoré uzavrela, a názvy organizácií kolektívnej správy, s ktorými boli tieto dohody o zastúpení uzavreté;

               i)

               všeobecnú politiku používania nerozdeliteľných súm;

               j)

               postupy vybavovania sťažností a riešenia sporov, ktoré sú dostupné v súlade s článkami 33, 34 a 35.

         2.   Organizácia kolektívnej správy uverejňuje a aktualizuje na svojej verejne dostupnej internetovej stránke informácie uvedené v odseku 1.
   Článok 22
   Výročná správa o transparentnosti
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby organizácia kolektívnej správy, bez ohľadu na svoju právnu formu podľa vnútroštátneho práva, vypracovala a zverejnila výročnú správu o transparentnosti vrátane osobitnej správy uvedenej v odseku 3 za každý finančný rok najneskôr do ôsmich mesiacov od skončenia daného finančného roka.
   Organizácia kolektívnej správy uverejňuje na svojej internetovej stránke výročnú správu o transparentnosti, ktorá zostáva na tejto internetovej stránke prístupná verejnosti počas obdobia najmenej piatich rokov.
   2.   Výročná správa o transparentnosti obsahuje aspoň informácie uvedené v prílohe.
   3.   Osobitná správa sa zaoberá použitím prostriedkov zrazených na účely sociálnych, kultúrnych a vzdelávacích služieb a obsahuje aspoň informácie stanovené v odseku 3 prílohy.
   4.   Účtovné informácie uvedené vo výročnej správe o transparentnosti musia byť overené jednou alebo viacerými osobami oprávnenými podľa zákona na overenie účtovných závierok v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES (9).
   Úplná správa o audite vrátane všetkých výhrad k nemu sa uvedie vo výročnej správe o transparentnosti.
   Účtovné informácie na účely tohto odseku obsahujú finančné výkazy uvedené v bode 1 písm. a) prílohy a všetky finančné informácie uvedené v bode 1 písm. g) a h) a v bode 2 prílohy.
   HLAVA III

      POSKYTOVANIE MULTITERITORIÁLNYCH LICENCIÍ NA ONLINE PRÁVA NA HUDOBNÉ DIELA ORGANIZÁCIAMI KOLEKTÍVNEJ SPRÁVY

   Článok 23
   Poskytovanie multiteritoriálnych licencií na vnútornom trhu
   Členské štáty zabezpečia, aby organizácie kolektívnej správy so sídlom na ich území pri poskytovaní multiteritoriálnych licencií na online práva na hudobné diela spĺňali požiadavky uvedené v tejto hlave.
   Článok 24
   Spôsobilosť na spracovanie multiteritoriálnych licencií
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby organizácia kolektívnej správy, ktorá poskytuje multiteritoriálne licencie na online práva na hudobné diela, mala dostatočnú spôsobilosť na efektívne a transparentné elektronické spracovanie údajov potrebných na správu takýchto licencií vrátane na určenie repertoáru a monitorovanie jeho používania, vystavovanie faktúr používateľom, výber príjmov z práv a prideľovanie súm náležiacich nositeľom práv.
   2.   Na účely odseku 1 musí organizácia kolektívnej správy spĺňať prinajmenšom tieto podmienky:

               a)

               byť schopná presne určiť hudobné diela, úplne alebo čiastočne, ktoré je organizácia kolektívnej správy oprávnená zastupovať;

               b)

               byť schopná presne určiť, úplne alebo čiastočne, pre každé hudobné dielo alebo jeho časť, ktoré je organizácia kolektívnej správy oprávnená zastupovať, práva a príslušných nositeľov práv vo vzťahu ku každému príslušnému územiu;

               c)

               používať jednoznačný identifikačný znak na určenie nositeľov práv a hudobných diel, a zároveň v čo najväčšej možnej miere zohľadňovať dobrovoľné odvetvové normy a postupy, ktoré boli vypracované na medzinárodnej úrovni alebo na úrovni Únie;

               d)

               používať vhodné prostriedky na včasné a účinné určenie a riešenie nezrovnalostí v údajoch, ktoré majú k dispozícii iné organizácie kolektívnej správy poskytujúce multiteritoriálne licencie na online práva na hudobné diela.

         Článok 25
   Transparentnosť informácií o multiteritoriálnom repertoári
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby organizácia kolektívnej správy, ktorá poskytuje multiteritoriálne licencie na online práva na hudobné diela, poskytovala poskytovateľom online služieb, nositeľom práv, ktorých práva zastupuje, a iným organizáciám kolektívnej správy na základe riadne odôvodnenej žiadosti elektronickými prostriedkami aktuálne informácie umožňujúce určenie online hudobného repertoáru, ktorý zastupuje. Tieto informácie zahŕňajú:

               a)

               zastupované hudobné diela;

               b)

               úplne alebo čiastočne zastupované práva a

               c)

               pokryté územia.

         2.   Organizácia kolektívnej správy môže v prípade potreby prijať primerané opatrenia na ochranu presnosti a integrity údajov, na kontrolu ich opätovného používania a na ochranu informácií citlivých z obchodného hľadiska.
   Článok 26
   Presnosť informácií o multiteritoriálnom repertoári
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby organizácia kolektívnej správy, ktorá poskytuje multiteritoriálne licencie na online práva na hudobné diela, mala zavedené postupy, ktoré umožňujú nositeľom práv, iným organizáciám kolektívnej správy a poskytovateľom online služieb požadovať opravu údajov uvedených v zozname podmienok podľa článku 24 ods. 2 alebo informácií poskytovaných podľa článku 25, ak sa títo nositelia práv, organizácie kolektívnej správy a poskytovatelia online služieb na základe primeraného dôkazu domnievajú, že údaje alebo informácie sú vo vzťahu k ich online právam na hudobné diela nepresné. Ak sú tieto tvrdenia dostatočne opodstatnené, organizácia kolektívnej správy bez zbytočného odkladu zabezpečí opravu údajov alebo informácií.
   2.   Organizácia kolektívnej správy poskytne nositeľom práv, ktorých hudobné diela sú zahrnuté do jej vlastného hudobného repertoáru, a nositeľom práv, ktorí jej zverili správu svojich online práv na hudobné diela v súlade s článkom 31, prostriedky na to, aby jej elektronickou formou predkladali informácie o svojich hudobných dielach, svojich právach na tieto diela a územiach, v súvislosti s ktorými nositelia práv túto organizáciu poverili. Organizácie kolektívnej správy a nositelia práv pri tom v najväčšej možnej miere zohľadňujú dobrovoľné odvetvové normy alebo postupy pre výmenu údajov, ktoré boli vypracované na medzinárodnej úrovni alebo na úrovni Únie, čo nositeľom práv umožňuje špecifikovať hudobné dielo, úplne alebo čiastočne, online práva, úplne alebo čiastočne, a územia, v súvislosti s ktorými organizáciu poverili.
   3.   V prípade, že organizácia kolektívnej správy splnomocní inú organizáciu kolektívnej správy poskytovaním multiteritoriálnych licencií na online práva na hudobné diela podľa článkov 29 a 30, splnomocnená organizácia kolektívnej správy uplatňuje aj odsek 2 tohto článku v súvislosti s nositeľmi práv, ktorých hudobné diela sú zahrnuté do repertoáru splnomocňujúcej organizácie kolektívnej správy, pokiaľ sa organizácie kolektívnej správy nedohodnú inak.
   Článok 27
   Presné a včasné podávanie informácií a fakturácia
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby organizácia kolektívnej správy monitorovala používanie online práv na hudobné diela, ktoré zastupuje, úplne alebo čiastočne, poskytovateľmi online služieb, ktorým poskytla multiteritoriálnu licenciu na uvedené práva.
   2.   Organizácia kolektívnej správy umožní poskytovateľom online služieb podávať elektronickými prostriedkami informácie o skutočnom používaní online práv na hudobné diela a poskytovatelia online služieb presne informujú o skutočnom používaní týchto diel. Organizácia kolektívnej správy umožní používať aspoň jednu metódu podávania informácií zohľadňujúcu dobrovoľné odvetvové normy alebo postupy pre elektronickú výmenu takýchto údajov, ktoré boli vypracované na medzinárodnej úrovni alebo na úrovni Únie. Organizácia kolektívnej správy môže odmietnuť prijímanie informácií poskytovateľmi online služieb v chránenom formáte, ak organizácia umožňuje podávanie informácií s použitím odvetvovej normy pre elektronickú výmenu údajov.
   3.   Organizácia kolektívnej správy vystaví faktúru poskytovateľovi online služieb elektronickými prostriedkami. Organizácia kolektívnej správy umožní používať aspoň jeden formát zohľadňujúci dobrovoľné odvetvové normy alebo postupy, ktoré boli vypracované na medzinárodnej úrovni alebo na úrovni Únie. Faktúra musí identifikovať diela a práva, na ktoré bola poskytnutá licencia, úplne alebo čiastočne, na základe údajov uvedených v zozname podmienok podľa článku 24 ods. 2 a zodpovedajúce skutočné použitie, ak je to možné na základe informácií, ktoré poskytol poskytovateľ online služieb, a vo formáte, ktorý použil na poskytnutie týchto informácií. Poskytovateľ online služieb nesmie odmietnuť prijatie faktúry z dôvodu jej formátu, ak organizácia kolektívnej správy používa odvetvovú normu.
   4.   Organizácia kolektívnej správy vystaví faktúru poskytovateľovi online služieb presne a bezodkladne po oznámení skutočného použitia online práv na dané hudobné dielo, s výnimkou prípadu, keď to nie je možné z dôvodov, ktoré sa dajú pripísať poskytovateľovi online služieb.
   5.   Organizácia kolektívnej správy musí mať zavedené primerané postupy, ktoré umožňujú poskytovateľovi online služieb spochybniť presnosť faktúry vrátane prípadu, keď poskytovateľ online služieb dostáva faktúry od jednej alebo viacerých organizácií kolektívnej správy za rovnaké online práva na rovnaké hudobné dielo.
   Článok 28
   Presné a včasné platby nositeľom práv
   1.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 3, členské štáty zabezpečia, aby organizácia kolektívnej správy, ktorá poskytuje multiteritoriálne licencie na online práva na hudobné diela, rozdeľovala sumy náležiace nositeľom práv plynúce z takýchto licencií presne a bezodkladne po oznámení skutočného použitia diela, s výnimkou prípadu, keď to nie je možné z dôvodov, ktoré sa dajú pripísať poskytovateľovi online služieb.
   2.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 3, organizácia kolektívnej správy poskytne nositeľovi práv spolu s každou platbou, ktorú uskutočňuje podľa odseku 1, aspoň tieto informácie:

               a)

               obdobie, počas ktorého došlo k používaniu, za ktoré nositeľovi práv prináležia príslušné sumy, a územia, na ktorých došlo k používaniu;

               b)

               sumy vybraté, zrážky vykonané a sumy rozdelené organizáciou kolektívnej správy pre každé online právo na akékoľvek hudobné dielo, zastupovaním ktorého nositelia práv poverili organizáciu kolektívnej správy úplne alebo čiastočne;

               c)

               sumy vybraté pre nositeľov práv, zrážky vykonané a sumy rozdelené organizáciou kolektívnej správy pre každého poskytovateľa online služieb.

         3.   Ak organizácia kolektívnej správy splnomocní inú organizáciu kolektívnej správy, aby poskytovala multiteritoriálne licencie na online práva na hudobné diela podľa článkov 29 a 30, splnomocnená organizácia kolektívnej správy presne a bezodkladne rozdeľuje sumy uvedené v odseku 1 a poskytuje informácie uvedené v odseku 2 splnomocňujúcej organizácii kolektívnej správy. Splnomocňujúca organizácia kolektívnej správy je zodpovedná za následné rozdeľovanie týchto súm nositeľom práv a za poskytovanie takýchto informácií nositeľom práv, pokiaľ sa organizácie kolektívnej správy nedohodnú inak.
   Článok 29
   Dohody medzi organizáciami kolektívnej správy o poskytovaní multiteritoriálnych licencií
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby žiadna dohoda o zastúpení medzi organizáciami kolektívnej správy, na základe ktorej organizácia kolektívnej správy splnomocní inú organizáciu kolektívnej správy, aby poskytovala multiteritoriálne licencie na online práva na hudobné diela vo svojom vlastnom repertoári hudobných diel, nemala výhradný charakter. Splnomocnená organizácia kolektívnej správy spravuje tieto online práva na nediskriminačnom základe.
   2.   Splnomocňujúca organizácia kolektívnej správy informuje svojich členov o hlavných podmienkach dohody vrátane jej doby trvania a o nákladoch na služby poskytované splnomocnenou organizáciou kolektívnej správy.
   3.   Splnomocnená organizácia kolektívnej správy informuje splnomocňujúcu organizáciu kolektívnej správy o hlavných podmienkach, za ktorých sa licencie splnomocňujúcej organizácie kolektívnej správy na online práva poskytujú, vrátane charakteru využívania, všetkých ustanovení, ktoré sa týkajú licenčného poplatku alebo ktoré ho ovplyvňujú, dĺžky trvania licencie, účtovných období a území, ktorých sa splnomocnenie týka.
   Článok 30
   Povinnosť zastupovania inej organizácie kolektívnej správy pri poskytovaní multiteritoriálnych licencií
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby v prípade, keď organizácia kolektívnej správy, ktorá neposkytuje ani neponúka poskytovanie multiteritoriálnych licencií na online práva na hudobné diela vo svojom vlastnom repertoári, požiada inú organizáciu kolektívnej správy o uzavretie dohody o zastupovaní na zastupovanie týchto práv, požiadaná organizácia kolektívnej správy je povinná takejto žiadosti vyhovieť, ak už poskytuje alebo ponúka poskytovanie multiteritoriálnych licencií na rovnakú kategóriu online práv na hudobné diela v repertoári jednej alebo viacerých iných organizácií kolektívnej správy.
   2.   Požiadaná organizácia kolektívnej správy odpovie žiadajúcej organizácii kolektívnej správy písomne a bez zbytočného odkladu.
   3.   Bez toho, aby boli dotknuté odseky 5 a 6, požiadaná organizácia kolektívnej správy spravuje repertoár požadujúcej organizácie kolektívnej správy, ktorý zastupuje, za rovnakých podmienok, aké uplatňuje na správu svojho vlastného repertoáru.
   4.   Požiadaná organizácia kolektívnej správy zahrnie zastupovaný repertoár požadujúcej organizácie kolektívnej správy do všetkých ponúk, ktoré predkladá poskytovateľom online služieb.
   5.   Poplatky za správu v súvislosti so službami, ktoré poskytuje požiadaná organizácia kolektívnej správy požadujúcej organizácii, nepresiahnu náklady primerane vzniknuté požiadanej organizácii kolektívnej správy.
   6.   Požadujúca organizácia kolektívnej správy umožní požiadanej organizácii kolektívnej správy prístup k informáciám o svojom vlastnom repertoári hudobných diel, potrebným na poskytovanie multiteritoriálnych licencií na online práva na hudobné diela. Ak sú informácie nedostatočné, alebo sú sprístupnené v podobe, ktorá neumožňuje požiadanej organizácii kolektívnej správy splniť požiadavky uvedené v tejto hlave, požiadaná organizácia kolektívnej správy má nárok na úhradu nákladov primerane vzniknutých pri plnení týchto požiadaviek alebo na vylúčenie tých diel, o ktorých sú informácie nedostatočné alebo nepoužiteľné.
   Článok 31
   Prístup k poskytovaniu multiteritoriálnych licencií
   Členské štáty zabezpečia, že ak organizácia kolektívnej správy neposkytuje ani neponúka poskytovanie multiteritoriálnych licencií na online práva na hudobné diela ani neumožňuje inej organizácii kolektívnej správy zastupovať tieto práva na takýto účel do 10. apríla 2017, nositelia práv, ktorí poverili túto organizáciu kolektívnej správy zastupovaním svojich online práv na hudobné diela, môžu tejto organizácii kolektívnej správy odňať online práva na hudobné diela na účely poskytovania multiteritoriálnych licencií pre všetky územia bez toho, aby jej museli odňať online práva na hudobné diela na účely poskytovania monoteritoriálnych licencií, a teda môžu poskytovať multiteritoriálne licencie na svoje online práva na hudobné diela sami alebo prostredníctvom inej strany, ktorú tým poveria, alebo prostredníctvom organizácie kolektívnej správy, ktorá spĺňa ustanovenia tejto hlavy.
   Článok 32
   Výnimky týkajúce sa online hudobných práv požadovaných pre rozhlasové a televízne programy
   Požiadavky stanovené v tejto hlave neplatia pre organizácie kolektívnej správy, ktoré poskytujú na základe dobrovoľného zlúčenia požadovaných práv v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže podľa článkov 101 a 102 ZFEÚ multiteritoriálne licencie na online práva na hudobné diela požadované vysielateľom na oznámenie alebo sprístupnenie jeho rozhlasových alebo televíznych programov súbežne s pôvodným vysielaním, alebo po jeho skončení, ako aj akékoľvek online materiály vrátane upútaviek vyrobené vysielateľom alebo pre vysielateľa, ktoré sú pridružené k pôvodnému vysielaniu jeho rozhlasového alebo televízneho programu.
   HLAVA IV

      OPATRENIA NA PRESADZOVANIE

   Článok 33
   Postupy podávania sťažností
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby organizácie kolektívnej správy sprístupnili svojim členom a organizáciám kolektívnej správy, v mene ktorých spravujú práva na základe vzájomnej dohody o zastúpení, účinné a včasné postupy vybavovania sťažností, najmä v súvislosti s poverením správou práv a vypovedaním alebo odňatím poverenia práv, podmienkami členstva, výberom súm náležiacich nositeľom práv, so zrážkami a s rozdeľovaním.
   2.   Organizácie kolektívnej správy musia písomne odpovedať na sťažnosti členov alebo organizácií kolektívnej správy, v mene ktorých spravujú práva na základe dohody o zastúpení. Ak organizácia kolektívnej správy sťažnosť zamietne, musí uviesť dôvody.
   Článok 34
   Postupy alternatívneho riešenia sporov
   1.   Členské štáty môžu ustanoviť, že spory medzi organizáciami kolektívnej správy, členmi organizácií kolektívnej správy, nositeľmi práv alebo používateľmi, ktoré sa týkajú ustanovení vnútroštátneho práva prijatého podľa požiadaviek tejto smernice, môžu podliehať rýchlemu, nezávislému a nestrannému postupu alternatívneho riešenia sporov.
   2.   Členské štáty zabezpečia na účely hlavy III, aby sa v rámci nezávislého a nestranného postupu alternatívneho riešenia sporov mohli predkladať nasledujúce spory týkajúce sa organizácie kolektívnej správy so sídlom na ich území, ktorá poskytuje alebo ponúka poskytovanie multiteritoriálnych licencií na online práva na hudobné diela:

               a)

               spory so súčasným alebo potenciálnym poskytovateľom online služieb o uplatňovaní článkov 16, 25, 26 a 27;

               b)

               spory s jedným alebo viacerými nositeľmi práv o uplatňovaní článkov 25, 26, 27, 28, 29, 30 a 31;

               c)

               spory s inou organizáciou kolektívnej správy o uplatňovaní článkov 25, 26, 27, 28, 29 a 30.

         Článok 35
   Riešenie sporov
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa spory medzi organizáciami kolektívnej správy a používateľmi, ktoré sa týkajú najmä existujúcich a navrhovaných licenčných podmienok alebo porušenia zmluvy, mohli predložiť súdu alebo podľa okolností inému nezávislému a nestrannému orgánu riešenia sporov, ak takýto orgán má odborné znalosti v oblasti práva duševného vlastníctva.
   2.   Článkami 33 a 34 a odsekom 1 tohto článku nie je dotknuté právo strán presadzovať a hájiť svoje práva súdnou cestou.
   Článok 36
   Súlad
   1.   Členské štáty zaistia, aby súlad organizácií kolektívnej správy, ktoré majú sídlo na ich území, s ustanoveniami vnútroštátneho práva prijatého podľa požiadaviek stanovených v tejto smernici, bol monitorovaný príslušnými orgánmi určenými na tento účel.
   2.   Členské štáty zabezpečia, aby boli zavedené postupy umožňujúce členom organizácie kolektívnej správy, nositeľom práv, používateľom, organizáciám kolektívnej správy a ďalším zainteresovaným stranám informovať príslušné orgány určené na tento účel o činnostiach alebo okolnostiach, ktoré sú podľa ich názoru porušením ustanovení vnútroštátneho práva prijatých na základe požiadaviek stanovených v tejto smernici.
   3.   Členské štáty zabezpečia, aby príslušné orgány určené na tento účel boli oprávnené v prípade porušenia ustanovení vnútroštátneho práva prijatého pri vykonávaní tejto smernice uložiť vhodné sankcie alebo prijať primerané opatrenia. Uvedené sankcie a opatrenia musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.
   Členské štáty oznámia Komisii príslušné orgány uvedené v tomto článku a v článkoch 37 a 38 do 10. apríla 2016. Komisia uverejní informácie získané v tejto súvislosti.
   Článok 37
   Výmena informácií medzi príslušnými orgánmi
   1.   S cieľom uľahčiť monitorovanie uplatňovania tejto smernice každý členský štát zabezpečí, aby na žiadosť príslušného orgánu iného členského štátu určeného na tento účel o informácie týkajúce sa otázok súvisiacich s uplatňovaním tejto smernice, najmä v súvislosti s činnosťami organizácií kolektívnej správy so sídlom na území dožiadaného členského štátu, bez zbytočného odkladu reagoval príslušný orgán určený na tento účel, za predpokladu, že žiadosť je riadne odôvodnená.
   2.   V prípade, že sa príslušný orgán domnieva, že organizácia kolektívnej správy so sídlom v inom členskom štáte, ktorá však pôsobí na jeho území, nedodržiava ustanovenia vnútroštátneho práva členského štátu, v ktorom má táto organizácia kolektívnej správy sídlo, prijaté na základe požiadaviek stanovených v tejto smernici, môže postúpiť všetky relevantné informácie príslušnému orgánu členského štátu, v ktorom má organizácia kolektívnej správy sídlo, a doplniť ich prípadne o žiadosť adresovanú tomuto orgánu, aby prijal vhodné opatrenie v rámci jeho právomoci. Dožiadaný príslušný orgán poskytne primeranú odpoveď v lehote troch mesiacov.
   3.   Príslušný orgán, ktorý takúto žiadosť predkladá, môže záležitosti uvedené v odseku 2 postúpiť aj skupine expertov stanovenej v súlade s článkom 41.
   Článok 38
   Spolupráca pri rozvoji multiteritoriálnych licencií
   1.   Komisia podporuje pravidelnú výmenu informácií medzi príslušnými orgánmi určenými na tento účel v členských štátoch a medzi týmito orgánmi a Komisiou o situácii a vývoji v oblasti poskytovania multiteritoriálnych licencií.
   2.   Komisia vedie pravidelné konzultácie so zástupcami nositeľov práv, organizácií kolektívnej správy, používateľov, spotrebiteľov a iných zainteresovaných strán o ich skúsenostiach s uplatňovaním ustanovení hlavy III tejto smernice. Komisia poskytuje príslušným orgánom všetky relevantné informácie, ktoré vyplynú z týchto konzultácií, v rámci výmeny informácií stanovenej v odseku 1.
   3.   Členské štáty zabezpečia, aby do 10. októbra 2017 ich príslušné orgány predložili Komisii správu o situácii a vývoji v oblasti poskytovania multiteritoriálnych licencií na ich území. Správa musí obsahovať informácie predovšetkým o dostupnosti multiteritoriálnych licencií v dotknutom členskom štáte a plnení ustanovení vnútroštátneho práva prijatého pri vykonávaní hlavy III tejto smernice organizáciami kolektívnej správy spolu s hodnotením rozvoja multiteritoriálnych licencií na online práva na hudobné diela zo strany používateľov, spotrebiteľov, nositeľov práv a ďalších zainteresovaných strán.
   4.   Na základe správ získaných podľa odseku 3 a informácií získaných podľa odsekov 1 a 2 zhodnotí Komisia uplatňovanie hlavy III tejto smernice. V prípade potreby a kde to bude vhodné na základe prípadnej osobitnej správy zváži ďalšie kroky na riešenie akýchkoľvek zistených problémov. Toto hodnotenie sa týka predovšetkým týchto ukazovateľov:

               a)

               počet organizácií kolektívnej správy, ktoré spĺňajú požiadavky hlavy III;

               b)

               uplatňovanie článkov 29 a 30 vrátane počtu dohôd o zastúpení uzavretých organizáciami kolektívnej správy podľa týchto článkov;

               c)

               podiel repertoáru v členských štátoch, ktorý je k dispozícii na poskytnutie licencie na multiteritoriálnom základe.

         HLAVA V

      PREDLOŽENIE SPRÁVY A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

   Článok 39
   Informovanie o organizáciách kolektívnej správy
   Členské štáty do 10. apríla 2016 na základe informácií, ktoré majú k dispozícii, poskytnú Komisii zoznam organizácií kolektívnej správy so sídlom na ich území.
   Členské štáty bez zbytočného odkladu informujú Komisiu o všetkých zmenách tohto zoznamu.
   Komisia tieto informácie zverejní a pravidelne aktualizuje.
   Článok 40
   Správa
   Komisia do 10. apríla 2021 posúdi uplatňovanie tejto smernice a predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tejto smernice. Uvedená správa zahŕňa posúdenie vplyvu tejto smernice na rozvoj cezhraničných služieb, kultúrnu rozmanitosť, vzťahy medzi organizáciami kolektívnej správy a používateľmi a na fungovanie v rámci Únie organizácií kolektívnej správy so sídlom mimo Únie a prípadne na potrebu preskúmania. Správu Komisie v prípade potreby doplní legislatívny návrh.
   Článok 41
   Skupina expertov
   Týmto sa zriaďuje skupina expertov. Skladá sa zo zástupcov príslušných orgánov členských štátov. Skupine expertov predsedá zástupca Komisie a zasadá buď z iniciatívy predsedu, alebo na žiadosť delegácie členského štátu. Úlohou skupiny je:

               a)

               skúmať vplyv transpozície tejto smernice na fungovanie organizácií kolektívnej správy a nezávislých subjektov správy na vnútornom trhu a upozorňovať na všetky prípadné ťažkosti;

               b)

               organizovať konzultácie o všetkých otázkach vyplývajúcich z uplatňovania tejto smernice;

               c)

               uľahčovať výmenu informácií o relevantnom vývoji právnych predpisov a judikatúry, ako aj o príslušnom hospodárskom, sociálnom a technologickom rozvoji, najmä týkajúcom sa digitálneho trhu s dielami a inými predmetmi ochrany.

         Článok 42
   Ochrana osobných údajov
   Spracúvanie osobných údajov uskutočňované v rámci tejto smernice podlieha smernici 95/46/ES.
   Článok 43
   Transpozícia
   1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 10. apríla 2016. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení.
   Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
   2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie základných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   Článok 44
   Nadobudnutie účinnosti
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 45
   Adresáti
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Štrasburgu 26. februára 2014

            Za Európsky parlament

            predseda

         M. SCHULZ

            Za Radu

            predseda

         D. KOURKOULAS

      (1)  Ú. v. EÚ C 44, 15.2.2013, s. 104.

      (2)  Pozícia Európskeho parlamentu zo 4. februára 2014 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 20. februára 2014.

      (3)  Odporúčanie Komisie 2005/737/ES z 18. mája 2005 o kolektívnej cezhraničnej správe autorských práv a s nimi súvisiacich práv na oprávnené online hudobné služby (Ú. v. EÚ L 276, 21.10.2005, s. 54).

      (4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/29/ES z 22. mája 2001 o zosúladení niektorých aspektov autorských práv a s nimi súvisiacich práv v informačnej spoločnosti (Ú. v. ES L 167, 22.6.2001, s. 10).

      (5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/115/ES z 12. decembra 2006 o nájomnom práve a výpožičnom práve a o určitých právach súvisiacich s autorskými právami v oblasti duševného vlastníctva (Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 28).

      (6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31).

      (7)  Ú. v. EÚ C 369, 17.12.2011, s. 14.

      (8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1).

      (9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES zo 17. mája 2006 o štatutárnom audite ročných účtovných závierok a konsolidovaných účtovných závierok, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS a ktorou sa zrušuje smernica Rady 84/253/EHS (Ú. v. EÚ L 157, 9.6.2006, s. 87).

      PRÍLOHA

                  1.

                  Informácie, ktoré sa musia uviesť vo výročnej správe o transparentnosti uvedenej v článku 22 ods. 2:

                              a)

                              finančné výkazy obsahujúce súvahu alebo výkaz o aktívach a pasívach, účet príjmov a výdavkov za finančný rok a výkaz o peňažnom toku;

                              b)

                              správa o činnosti za finančný rok;

                              c)

                              informácie o odmietnutí udeliť licenciu podľa článku 16 ods. 3;

                              d)

                              opis právnej a riadiacej štruktúry organizácie kolektívnej správy;

                              e)

                              informácie o všetkých subjektoch, ktoré priamo alebo nepriamo vlastní alebo kontroluje, úplne, alebo čiastočne, organizácia kolektívnej správy;

                              f)

                              informácie o celkovej výške odmien vyplatených v predchádzajúcom roku osobám uvedeným v článku 9 ods. 3 a článku 10 a o iných výhodách, ktoré im boli poskytnuté;

                              g)

                              finančné informácie uvedené v bode 2 tejto prílohy;

                              h)

                              osobitná správa o použití všetkých súm získaných vo forme zrážok na účely sociálnych, kultúrnych a vzdelávacích služieb obsahujúca informácie uvedené v bode 3 tejto prílohy.

                  2.

                  Finančné informácie, ktoré sa musia uviesť vo výročnej správe o transparentnosti:

                              a)

                              finančné informácie o príjme z práv podľa kategórie spravovaných práv a druhu použitia (napríklad vysielanie, online, verejné vykonanie) vrátane informácií o výnose plynúcom z investovania príjmu z práv a o použití takéhoto výnosu (či sa rozdeľuje nositeľom práv alebo iným organizáciám kolektívnej správy alebo sa použije inak);

                              b)

                              finančné informácie o nákladoch na správu práv a iné služby, ktoré organizácia kolektívnej správy poskytuje nositeľom práv, s podrobným opisom aspoň týchto položiek:

                                          i)

                                          všetky prevádzkové a finančné náklady s rozdelením podľa kategórie spravovaných práv a v prípade, že náklady sú nepriame a nemožno ich priradiť do jednej alebo viacerých kategórií práv, s vysvetlením metódy použitej na pridelenie takýchto nepriamych nákladov;

                                          ii)

                                          prevádzkové a finančné náklady s rozdelením podľa kategórie spravovaných práv a v prípade, že náklady sú nepriame a nemožno ich priradiť do jednej alebo viacerých kategórií práv, s vysvetlením metódy použitej na pridelenie takýchto nepriamych nákladov, týkajúce sa iba správy práv vrátane poplatkov za správu, ktoré sa zrážajú alebo zaúčtujú voči príjmu z práv alebo iným výnosom plynúcim z investovania príjmu z práv v súlade s článkom 11 ods. 4 a článkom 12 ods. 1, 2 a 3;

                                          iii)

                                          prevádzkové a finančné náklady týkajúce sa iných služieb ako správa práv, avšak vrátane sociálnych, kultúrnych a vzdelávacích služieb;

                                          iv)

                                          zdroje použité na krytie nákladov;

                                          v)

                                          zrážky z príjmu z práv s rozdelením podľa kategórie spravovaných práv a druhu použitia a účel zrážky, ako sú náklady spojené so správou práv alebo so sociálnymi, kultúrnymi a vzdelávacími službami;

                                          vi)

                                          percentuálny podiel, aký predstavujú náklady na správu práv a iné služby, ktoré organizácia kolektívnej správy poskytuje nositeľom práv, v porovnaní s príjmom z práv v príslušnom finančnom roku, podľa kategórie spravovaných práv, a v prípade, že náklady sú nepriame a nemožno ich priradiť do jednej alebo viacerých kategórií práv, s vysvetlením metódy použitej na pridelenie takýchto nepriamych nákladov;

                              c)

                              finančné informácie o sumách náležiacich nositeľom práv s podrobným opisom aspoň týchto položiek:

                                          i)

                                          celková suma pripísaná nositeľom práv s rozdelením podľa kategórie spravovaných práv a druhu použitia;

                                          ii)

                                          celková suma vyplatená nositeľom práv s rozdelením podľa kategórie spravovaných práv a druhu použitia;

                                          iii)

                                          frekvencia platieb s rozdelením podľa kategórie spravovaných práv a druhu použitia;

                                          iv)

                                          celková suma vybratá, ale ešte nepripísaná nositeľom práv, s rozdelením podľa kategórie spravovaných práv a druhu použitia a s vyznačením finančného roka, v ktorom boli tieto sumy vybraté;

                                          v)

                                          celková suma pripísaná, ale ešte nerozdelená nositeľom práv, s rozdelením podľa kategórie spravovaných práv a druhu použitia a s vyznačením finančného roka, v ktorom boli tieto sumy vybraté;

                                          vi)

                                          ak organizácia kolektívnej správy nevykonala rozdelenie a platby v lehote stanovenej v článku 13 ods. 1, dôvody omeškania;

                                          vii)

                                          celkový objem nerozdeliteľných súm spolu s vysvetlením použitia týchto súm;

                              d)

                              informácie o vzťahoch s inými organizáciami kolektívnej správy s podrobným opisom aspoň týchto položiek:

                                          i)

                                          sumy prijaté od iných organizácií kolektívnej správy a sumy vyplatené iným organizáciám kolektívnej správy s rozdelením podľa kategórie práv, podľa druhu použitia a podľa organizácie;

                                          ii)

                                          poplatky za správu práv a iné zrážky z príjmov z práv náležiacich iným organizáciám kolektívnej správy s rozdelením podľa kategórie práv, podľa druhu použitia a podľa organizácie;

                                          iii)

                                          poplatky za správu práv a iné zrážky zo súm vyplatených inými organizáciami kolektívnej správy s rozdelením podľa kategórie práv a podľa organizácie;

                                          iv)

                                          sumy rozdelené priamo nositeľom práv, pochádzajúce od iných organizácií kolektívnej správy, s rozdelením podľa kategórie práv a podľa organizácie.

                  3.

                  Informácie, ktoré sa musia uviesť v osobitnej správe uvedenej v článku 22 ods. 3:

                              a)

                              sumy zrazené na účely sociálnych, kultúrnych a vzdelávacích služieb za finančný rok, s rozdelením podľa druhu účelu a pre každý druh účelu s rozdelením podľa kategórií spravovaných práv a podľa druhu použitia;

                              b)

                              vysvetlenie použitia týchto súm s rozdelením podľa druhu účelu vrátane nákladov na správu súm zrazených na financovanie sociálnych, kultúrnych a vzdelávacích služieb a oddelených súm použitých na sociálne, kultúrne a vzdelávacie služby.