title: Smernica Rady z 18. apríla 1983 o ustanovení pokynov na hodnotenie určitých produktov používaných vo výžive zvierat

text:
03/zv. 5             SK                             Úradný vestník Európskej únie                                               261

31983L0228

L 126/23                                 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV                                          13.5.1983

                                                     SMERNICA RADY
                                                      z 18. apríla 1983
                     o ustanovení pokynov na hodnotenie určitých produktov používaných vo výžive zvierat

                                                             (83/228/EHS)

RADA EURÓPSKYCH SPLOČENSTIEV,                                        keďže pokyny boli navrhnuté na základe súčasných vedeckých
                                                                     a technických poznatkov a môžu byť prispôsobené vývoju v tejto
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho            sfére,
spoločenstva,

so zreteľom na smernicu Rady 82/471/EHS z 30. júna 1982              PRIJALA TÚTO SMERNICU,
o určitých produktoch používaných vo výžive zvierat (1) a najmä
jej článok 7,
                                                                                Článok 1
so zreteľom na návrh Komisie,
                                                                     Členské štáty predpíšu, že dokumentácia o produktoch
keďže smernica 82/471/EHS ustanovuje, že produkty patriace do        vymenovaných v bodoch 1.1 a 1.2 prílohy smernice 82/471/EHS
určitej skupiny je nutné preskúmať na základe dokumentácie           sa musí zostaviť v súlade s pokynmi ustanovenými v prílohe
úradne doručenej členským štátom a Komisii;                          k tejto smernici.

keďže takáto dokumentácia musí umožniť overenie, že predmetné                                   Článok 2
produkty spĺňajú všeobecné zásady stanovené smernicou v súvis-
losti so zaradením nových produktov do prílohy;                      Členské štáty prijmú zákony, iné právne predpisy alebo
                                                                     administratívne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto
keďže sa považuje za potrebné, aby dokumentácia bola zostavená       smernicou najneskôr do 13. júla 1984. Bezodkladne o tom budú
v súlade so spoločnými pokynmi, ktoré budú pre každú zásadu          informovať Komisiu.
definovať vedecké údaje, ktoré umožnia identifikovať a charakte-
rizovať predmetné produkty a štúdie potrebné na vyhodnotenie                                    Článok 3
ich výživových vlastností a biologických účinkov; keďže tieto
pokyny musia byť uplatniteľné v deň, keď sama smernica               Táto smernica je adresovaná členským štátom.
82/471/EHS nadobudne účinnosť;
                                                                     V Luxemburgu 18. apríla 1983.
keďže pokyny sú v prvom rade všeobecné; keďže v závislosti
na povahe produktu alebo podmienok jeho použitia môže byť                                               Za Radu
rozsah štúdií potrebných na vyhodnotenie ich vlastností alebo ich
účinkov rôzny;                                                                                predseda
                                                                                I. KIECHLE

(1) Ú. v. ES L 213, 21.7.1982, s. 8.
 ---pagebreak--- 262        SK                                 Úradný vestník Európskej únie                                                  03/zv. 5

                                                          PRÍLOHA

                     POKYNY NA HODNOTENIE URČITÝCH PRODUKOV VO VÝŽIVE ZVIERAT

                                                      Všeobecné hľadiská

      Tieto „pokyny“ predstavujú sprievodcu na vypracovanie dokumentácie o produktoch vymenovaných v bodoch 1.1
      a 1.2 prílohy k smernici 82/471/EHS, ktoré sa získali kultiváciou mikroorganizmov a ktoré budú pravdepodobne
      uznané ako nový zdroj bielkovín vo výžive zvierat. Táto dokumentácia by mala umožniť hodnotenie takých
      produktov na základe súčasného stavu poznatkov a zabezpečiť plnenie základných zásad ustanovených pre povolenie
      ich používania, ktoré sú predmetom článku 6 (2) vyššie uvedenej smernice.

      Môžu sa požadovať všetky štúdie uvedené v tomto dokumente a v prípade potreby i ďalšie informácie. Vo všeobecnosti
      sa musia poskytnúť všetky informácie potrebné na preukázanie identity mikroorganizmov a zloženia kultivačnej
      pôdy, ako aj výrobného postupu, vlastností, prezentácie, podmienok používania, metód stanovení a výživných
      hodnôt produktu. To isté platí o informáciách potrebných na stanovenie tolerovania produktov cieľovými druhmi
      a rizika pre človeka a životné prostredie, ktoré by priamo alebo nepriamo vyplývali z používania produktu.
      Toxikologické štúdie vyžadované na tento účel budú závisieť na povahe produktu, príslušnom druhu zvieraťa
      a metabolizme produktu v laboratórnych zvieratách.

      Dokumentácia, ktorá sa poskytne, má obsahovať podrobné správy prezentované v poradí a očíslované podľa týchto
      pokynov a má obsahovať aj súhrn. Nedoloženie ktoréhokoľvek z navrhovaných štúdií má byť zdôvodnené. Publikácie,
      ktoré sú citované, majú byť pripojené.

                                                          Poznámky

      Pojem „produkt“ používaný v týchto pokynoch označuje všetky bielkovinové produkty v stave, v ktorom budú
      prezentované ako krmivo alebo ako zložka krmiva.

      Každá zmena vo výrobnom procese alebo podmienkach používania produktu sa musí oznámiť a v prípade potreby
      musí byť dodaná dokumentácia pre nové hodnotenie.

                                                      Prezentácia štúdií

      I.   Mikroorganizmy, kultivačná pôda a výrobný proces, vlastnosti produktu, prezentácia a podmienky používania,
           metódy stanovenia

      II. Štúdie o výživnej hodnote produktu
      III. Štúdie o biologických dôsledkoch používania produktu vo výžive zvierat

      IV. Iné relevantné štúdie

                                                            ČASŤ I

      MIKROORGANIZMUS, ŽIVNÁ PÔDA A VÝROBNÝ PROCES, VLASTNOSTI PRODUKTU, PREZENTÁCIA
                       A PODMIENKY POUŽÍVANIA, METÓDY STANOVENIA

      1.    MIKROORGANIZMUS

      1.1. Klasifikácia, pôvod, morfológia, biologické vlastnosti, akákoľvek genetická manipulácia.

      1.2. Neškodnosť, prežívanie mimo fermentora a všetky iné dôsledky na životné prostredie.

      1.3. Stálosť a čistota kultivovaných kmeňov. Metódy použité na kontrolovanie týchto kritérií.

      2.    KULTIVAČNÁ PÔDA A VÝROBNÝ PROCES

      2.1. Zloženie substrátu, pridávané látky atď.
      2.2. Výroba, proces sušenia a purifikácie. Devitalizačný proces mikroorganizmov. Metódy použité na kontrolu
           stálosti zloženia kultivovaného produktu a zistenie akejkoľvek chemickej, fyzikálnej a biologickej kontaminácie
           počas výroby.
      2.3. Technické procesy prípravy na použitie.
 ---pagebreak--- 03/zv. 5        SK                                     Úradný vestník Európskej únie                                                263

           3.        VLASTNOSTI PRODUKTU
           3.1.      Fyzikálne a fyzikálno-chemické vlastnosti: makro- a mikromorfológia, veľkosť častíc, hustota, špecifická
                     hmotnosť, hygroskopickosť, rozpustnosť, elektrostatické vlastnosti atď.
           3.2.      Chemické zloženie a vlastnosti.
           3.2.1. Obsah vlhkosti, dusíkatých látok, tuku, vlákniny, popola, glycidov. Horné a dolné hranice týchto obsahov.
           3.2.2. Obsah celkového amoniaku, amidu, dusitanového a dusičnanového dusíka, nukleových kyselín, bielkoviny.
                  Kvalitatívne a kvantitatívne zloženie celkových a voľných aminokyselín a purínových a pyrimidínových báz..
           3.2.3. Kvalitatívne a kvantitatívne zloženie celkových tukov: mastné kyseliny, nezmydelňujúca látka, pigmenty
                  rozpustné v tuku, fosfolipidy.
           3.2.4. Zloženie glycidovej frakcie.
           3.2.5. Kvalitatívne a kvantitatívne zloženie anorganických zložiek.
           3.2.6. Kvalitatívne a kvantitatívne zloženie vitamínov.
           3.2.7. Kvalitatívne a kvantitatívne zloženie ostatných zložiek: doplnkové látky, rezíduá substrátu a rozpúšťadiel, iné
                  potenciálne škodlivé rezíduá metabolizmu substrátu, kultivačnej pôdy, výrobného procesu.
           3.3.      Mikrobiologická kontaminácia produktu.
           3.4.      Správanie a stabilita produktu ako takého a v zmesi s bežne používanými krmivami počas skladovania.

           4.        PREZENTÁCIA A PODMIENKY POUŽÍVANIA
           4.1.      Navrhované obchodné názvy produktu.
           4.2.      Navrhované formulácie pre obchodovanie s produktom.
           4.3.      Plánované využitie produktu vo výžive zvierat. Plánované koncentrácie v kompletnom krmive a plánované
                     množstvá v denných kŕmnych dávkach pre príslušný druh zvierat.

           5.        METÓDY STANOVENIA
                     Kvalitatívne a kvantitatívne metódy stanovenia produktu v kompletnom a doplnkovom krmive.

                     Poznámka: K opisu týchto metód má byť pripojená informácia o špecifickosti, citlivosti, limitoch stanovenia,
                               rozpätiach chýb, možných interferenciách s inými látkami. Majú byť k dispozícii vzorky produktu
                               v jeho rôznych navrhnutých formách.

                                                                   ČASŤ II
                                             ŠTÚDIE O VÝŽIVNEJ HODNOTE PRODUKTU

           1.        STANOVENIE BIELKOVINOVEJ HODNOTY
           1.1.      Chemické, biochemické a mikrobiologické štúdie.
           1.2.      Štúdie na laboratórnych zvieratách porovnané s referenčnými bielkovinami.

           2.        ŠTÚDIE NA CIEĽOVÝCH DRUHOCH ZVIERAT
                     Na každom cieľovom druhu majú byť vykonané nasledujúce štúdie v porovnaní s kontrolnou skupinou, ktorá
                     bude dostávať za tých istých podmienok bilancovania živín bežne používanú výživu, ktorá obsahuje rovnaké
                     množstvá bielkovinového dusíka, pre prežúvavce celkového dusíka.
           2.1.      Bielkovinová a energetická hodnota produktu v kŕmnych dávkach za navrhovaných podmienok používania
                     v rôznych fyziologických fázach zvierat (napríklad rastové obdobie, gravidita, znáška).
           2.2.      Vplyv produktu za navrhovaných podmienok využívania na intenzitu rastu, konverziu krmiva, chorobnosť,
                     úhyn.
           2.3.      Optimálne množstvá zapracovaného produktu do kŕmnych dávok z hľadiska výživy.
           2.4.      Účinok produktu za navrhovaných podmienok používania na technické, organoleptické a iné vlastnosti
                     jedlých produktov živočíšneho pôvodu.

           3.        EXPERIMENTÁLNE PODMIENKY V ŠTÚDIÁCH NA CIEĽOVÝCH DRUHOCH

                     Uveďte podrobný opis vykonaných testov a poskytnite nasledujúce údaje:
           3.1.      Druh, plemeno, vek a pohlavie zvierat, identifikačný postup.
 ---pagebreak--- 264        SK                                   Úradný vestník Európskej únie                                                 03/zv. 5

      3.2.      Počet pokusných a kontrolných skupín; počet zvierat v každej skupine (počet by mal byť dostatočne veľký
                pre štatistický rozbor založený na použití vhodných štatistických parametrov).

      3.3.      Množstvo zapracovaného produktu, kvalitatívne a kvantitatívne zloženie kŕmnej dávky a jej analýza.

      3.4.      Miesto každého experimentu, fyziologický stav a zdravotné podmienky zvierat, chovné podmienky (tieto by
                mali zohľadňovať chovné podmienky používané v spoločenstve).

      3.5.      Presné trvanie testu a dátum vykonaných analýz.

      3.6.      Nepriaznivé účinky, ktoré sa vyskytli počas experimentu, a čas ich výskytu.

                                                             ČASŤ III

             ŠTÚDIE O BIOLOGICKÝCH NÁSLEDKOCH POUŽÍVANIA PRODUKTU VO VÝŽIVE ZVIERAT

      Štúdie opísané v tejto časti majú za cieľ umožniť hodnotenie bezpečnosti používania produktu u cieľových druhoch
      zvierat a rizika pre človeka a životné prostredie, ktoré by mohlo priamo alebo nepriamo vyplývať z jeho používania.
      Toxikologické štúdie potrebné na tento účel budú závisieť na povahe produktu, na príslušnom druhu zvieraťa
      a metabolizme produktu u laboratórnych zvierat.

      1.        ŠTÚDIE NA CIEĽOVÝCH DRUHOCH ZVIERAT

                Na každom z cieľových druhov zvierat sa vykonajú nasledujúce štúdie v porovnaní s kontrolnou skupinou,
                ktorá bude dostávať za tých istých podmienok bilancovania výživy bežne používanú výživu, ktorá obsahuje
                rovnaké množstvá bielkovinového dusíka, pre prežúvavce celkového dusíka.

      1.1.      Maximálne množstvá zapracovaného produktu do dennej kŕmnej dávky bez vyvolania nepriaznivých
                účinkov.

      1.2.      V prípade, že sa to hodí, možné účinky produktu na plodnosť a reprodukciu.

      1.3.      Účinky požitia produktu za navrhovaných podmienok používania na mikroorganizmy, ktoré tvoria
                mikroflóru zažívacieho traktu, a na kolonizáciu patogénov v zažívacom trakte.

      1.4.      Skúmanie za navrhovaných podmienok používania výskytu možných rezíduí produktu (substrát, kultivačná
                pôda, rozpúšťadlá, znečisťujúce látky) v jedlých produktoch živočíšneho pôvodu.

      1.5.      Skúmanie za navrhovaných podmienok používania výskytu možných rezíduí produktu (substrát, kultivačná
                pôda, rozpúšťadlá, znečisťujúce látky) vo výkaloch.

      2.        ŠTÚDIE NA LABORATÓRNYCH ZVIERATÁCH

      2.1.      Metabolizmus

                Osud produktu vo zvierati: absorpcia, akumulácia, biotransformácia, eliminácia.

      2.2.      Mutagenicita

                Skúmanie potenciálnej mutagenity spôsobenej znečisťujúcimi látkami (najmä mykotoxíny a baktérie) alebo
                rezíduami produktu (substrát, kultivačné médium, rozpúšťadlá) vrátane skríningového testu in vitro pri
                použití metabolických aktivačných systémov.

      2.3.      Toxikologické štúdie

                Vykonajú sa nasledujúce štúdie v porovnaní s kontrolnou skupinou, ktorá bude dostávať za tých istých
                podmienok bilancovania výživy bežne využívanú výživu, ktorá obsahuje rovnaké množstvá bielkovinového
                dusíka. Toxické účinky sa skúmajú s cieľom objasnenia ich príčiny a mechanizmu a zistenia, že nie sú
                výsledkom výživovej nerovnováhy alebo predávkovania produktu vo výžive.

      2.3.1. Subchronická toxicita (aspoň 90 dní)

                Vo všeobecnosti tieto štúdie sa vykonajú na dvoch druhoch zvierat, z ktorých jedno bude hlodavec. Produkt
                sa podáva zapracovaním do dennej kŕmnej dávky najmenej v dvoch množstvách. Tieto sa vyberú tak, aby sa
                podľa možnosti určila hladina bez účinku a hladina, ktorá ukáže istý negatívny účinok. Skupiny zvierat majú
                obsahovať primeraný počet jedincov každého pohlavia. Vždy sa musí zahrnúť aj kontrolná skupina.
 ---pagebreak--- 03/zv. 5        SK                                   Úradný vestník Európskej únie                                                265

                     Všetky relevantné biologické údaje sa musia zaznamenávať v primeraných intervaloch, najmä intenzita rastu,
                     spotreba krmiva, hematológia, rozbor moču, biochemické parametre, hynutie, hmotnosť orgánov, všeobecná
                     patológia a histopatológia hlavných orgánov a tkanív. Výsledky by sa mali prezentovať podrobne a podľa
                     možnosti by mali byť štatisticky vyhodnotené.

           2.3.2. Chronická toxicita
                     Vo všeobecnosti sa tieto štúdie vykonajú na dvoch druhoch zvierat, z ktorých jedno bude hlodavec. Produkt
                     sa podáva zapracovaním do dennej kŕmnej dávky najmenej v dvoch množstvách. Experimenty trvajú
                     najmenej 2 roky u potkanov alebo 80 týždňov u myší. Skupiny zvierat majú obsahovať primeraný počet
                     jedincov každého pohlavia. Vždy sa musí zahrnúť aj kontrolná skupina.

                     Biologické skúšky uvedené v bode 2.3.1 sa prednostne uskutočňujú na malej satelitnej skupine zvierat
                     (skupina oddelená z hlavnej skupiny ale závislá na nej) vo vhodných intervaloch počas celého experimentu
                     a na zvieratách, ktoré prežijú na konci experimentu.
           2.3.3. Karcinogenita

                     Pri hodnotení karcinogenity patričná pozornosť sa venuje času vzniku, histologickým typom pozorovaných
                     nádorov a ich frekvencií. Každý vplyv na výskyt nádorov a/alebo na výskyt a rozvoj choroby sa zhodnotí
                     vzhľadom na kontrolné skupiny tak, ako uvádza odsek 2.3. Výsledky sa prezentujú podrobne a podľa
                     možnosti majú byť štatisticky vyhodnotené.
           2.4.      Iné štúdie

                     Reprodukčné štúdie sa vykonávajú aspoň na dvoch filiálnych generáciách a môžu sa kombinovať so štúdiom
                     embryotoxicity vrátane teratogenity Zvláštna pozornosť sa venuje plodnosti, oplodnenosti a pozorovaniu
                     postnatálneho vývoja vrhov. Možno použiť každú inú metódu, ktorá je vedecky opodstatnená a ktorá môže
                     poskytnúť merateľné výsledky (napríklad relay toxicity).

           2.5.      Experimentálne podmienky štúdií na laboratórnych zvieratách

                     Uveďte podrobný opis vykonaných testov a nasledujúce údaje:

           2.5.1. Druh, plemeno, kmeň a pohlavie zvierat

           2.5.2. Počet pokusných a kontrolných skupín, počet zvierat v každej skupine (počet má byť dosť veľký pre štatistický
                  rozbor pri použití vhodných štatistických parametrov).

           2.5.3. Množstvo zapracovaného produktu, kvalitatívne a kvantitatívne zloženie kŕmnej dávky a jej analýza.

           2.5.4. Všeobecné podmienky chovu počas celého obdobia testu.

           2.5.5. Presné trvanie testu a dátum vykonaných skúšok.

           2.5.6. Percento a čas úhynov v rôznych pokusných skupinách.
           2.5.7. Klinické symptómy a patologické zmeny, ktoré sa vyskytli počas experimentu a čas ich výskytu.

           3.        ŠTÚDIE TÝKAJÚCE SA ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA
                     V závislosti na povahe možných rezíduí produktu (substrát, kultivačné médium, rozpúšťadlá, znečisťujúce
                     látky) vo výkaloch cieľových druhov zvierat môžu byť požadované aj údaje o osude týchto rezíduí v hnoji,
                     pôde a vode a tiež ich účinok na pôdnu biológiu, rast rastlín a vodný život.

                                                                 ČASŤ IV
                                                       INÉ RELEVANTNÉ ŠTÚDIE

           V závislosti na povahe a podmienkach používania produktu môžu byť požadované údaje o alergických účinkoch,
           podráždení pokožky a sliznice oka, dýchacieho a zažívacieho ústrojenstva na stanovenie možného rizika pri
           manipulácii s produktom a prevencii týchto účinkov.


Dôležité právne oznámenie

|

31991L0663

Smernica Komisie z 10. decembra 1991, ktorá prispôsobuje technickému pokroku smernicu Rady 76/756/EHS o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa osvetlenia a svetelných signalizačných zariadení na motorových a ich prípojných vozidlách

Úradný vestník L 366 , 31/12/1991 S. 0017 - 0054 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 21 S. 0211  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 21 S. 0211  CS.ES Kapitola 13 Zväzok 011 S. 32  - 69 ET.ES Kapitola 13 Zväzok 011 S. 32  - 69 HU.ES Kapitola 13 Zväzok 011 S. 32  - 69 LT.ES Kapitola 13 Zväzok 011 S. 32  - 69 LV.ES Kapitola 13 Zväzok 011 S. 32  - 69 MT.ES Kapitola 13 Zväzok 011 S. 32  - 69 PL.ES Kapitola 13 Zväzok 011 S. 32  - 69 SK.ES Kapitola 13 Zväzok 011 S. 32  - 69 SL.ES Kapitola 13 Zväzok 011 S. 32  - 69

		Smernica Komisiez 10. decembra 1991,ktorá prispôsobuje technickému pokroku smernicu Rady 76/756/EHS o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa osvetlenia a svetelných signalizačných zariadení na motorových a ich prípojných vozidlách(91/663/EHS)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, najmä na jej článok 100A,so zreteľom na smernicu Rady 70/156/EHS zo 6. februára 1970 o aproximácii právnych predpisov členských štátov o typovom schválení motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel [1], naposledy zmenenú a doplnenú smernicou 87/403/EHS z 25. júna 1987 [2], najmä na jej článok 11,so zreteľom na smernicu Rady 76/756/EHS z 27. júla 1976 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa osvetlenia a svetelných signalizačných zariadení na motorových a ich prípojných vozidlách [3], naposledy zmenenú a doplnenú smernicami: 80/233/EHS z 21. novembra 1979 [4], 82/244/EHS zo 17. marca 1982 [5], 83/276/EHS z 26. mája 1983 [6], 84/8/EHS zo 14. decembra 1983 [7] a 89/278/EHS z 28. marca 1989 [8],keďže je teraz nevyhnutné v záujme zrozumiteľnosti tieto smernice zjednotiť;keďže z hľadiska technického pokroku je teraz možné nielen zaviesť ďalšie požiadavky, bude požadovaná iba biela farba svetlometov, pre určité vozidlá budú špecifikované bočné obrysové svetlá a môžu byť vysvetlené požiadavky pre svetlá na pohyblivých častiach a iné záležitosti podrobných návrhov;keďže opatrenia uvedené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Výboru na prispôsobenie smerníc odstraňujúcich technické bariéry obchodu v sektore motorových vozidiel technickému pokroku,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Smernica 76/756/EHS sa mení a dopĺňa takto:1. články sa nahrádzajú nasledovnými článkami tejto smernice;2. prílohy sa nahrádzajú prílohami k tejto smernici.Článok 2Na účely tejto smernice "vozidlo" znamená akékoľvek vozidlo, na ktoré sa vzťahuje smernica Rady 70/156/EHS.Článok 31. S účinnosťou od 1. januára 1993 nesmie žiadny členský štát:- odmietnuť udeliť typu vozidla ES typové schválenie, vydať dokument uvedený v poslednej zarážke článku 10 ods. 1 smernice 70/156/EHS alebo udeliť národné schválenie, alebo- zakázať uvedenie do prevádzky vozidielz dôvodov montáže zariadení na osvetlenie a svetelnú signalizáciu na tomto type vozidla alebo na týchto vozidlách, ak sú tieto zariadenia namontované podľa požiadaviek tejto smernice.2. S účinnosťou od 1. októbra 1993 členské štáty:- nesmú naďalej vydávať dokument uvedený v poslednej odrážke článku 10 ods. 1 smernice 70/156/EHS a- môžu odmietnuť udelenie národného typového schváleniatypu vozidla, na ktorom nie je montáž zariadenia pre osvetlenie a svetelnú signalizáciu v súlade s požiadavkami tejto smernice.3. S účinnosťou od 1. októbra 1994 môžu členské štáty zakázať prvé uvedenie do prevádzky vozidiel, na ktorých tieto zariadenia nie sú montované v súlade s požiadavkami tejto smernice.Článok 4Členský štát, ktorý udelil ES typové schválenie, prijme nevyhnutné opatrenia nato, aby bol informovaný o akejkoľvek zmene ktorejkoľvek časti alebo charakteristiky uvedených v bode 1.1. prílohy I. Príslušné orgány tohto štátu určia, či majú byť vykonané ďalšie testy na type modifikovaného vozidla a vystavený nový testovací protokol. Keď tieto testy zistia nezhodu s požiadavkami tejto smernice, modifikácia nebude schválená.Článok 5Akékoľvek zmeny a doplnky potrebné k prispôsobeniu obsahu príloh tejto smernice technickému pokroku sa prijmú podľa postupu stanoveného v článku 13 smernice 70/156/EHS.Článok 61. Členské štáty prijmú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia nevyhnutné k prispôsobeniu sa tejto smernici pred 1. januárom 1993 a ihneď o tom informujú Komisiu.2. Keď členské štáty prijmú takéto opatrenia, tieto budú obsahovať odkaz na túto smernicu pri ich oficiálnom uverejnení. Spôsob tohto odkazu stanovia členské štáty.3. Členské štáty zabezpečia, aby boli hlavné ustanovenia národného práva, ktoré prijali v oblasti riadenej touto smernicou, oznámené Komisii.Článok 7Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 10. decembra 1991Za KomisiuMartin Bangemannpodpredseda[1] Ú. v. ES L 42, 23.2.1970, s. 1.[2] Ú. v. ES L 220, 8.8.1987, s. 44.[3] Ú. v. ES L 262, 27.9.1976, s. 1.[4] Ú. v. ES L 51, 25.2.1980, s. 8.[5] Ú. v. ES L 109, 22.4.1982, s. 31.[6] Ú. v. ES L 151, 9.6.1983, s. 47.[7] Ú. v. ES L 9, 12.1.1984, s. 24.[8] Ú. v. ES L 109, 20.4.1989, s. 38.--------------------------------------------------PRÍLOHA IMONTÁŽ ZARIADENÍ NA OSVETLENIE A SVETELNÚ SIGNALIZÁCIU1. DEFINÍCIENa účely tejto smernice:1.1. "Typ vozidla z hľadiska montáže zariadenia pre osvetlenie a svetelnú signalizáciu"znamená vozidlá, ktoré sa navzájom podstatne nelíšia v takých hľadiskách, ktoré sú uvedené v bodoch 1.1.1. až 1.1.4.Za "vozidlá rôznych typov" sa takisto nepovažujú: vozidlá, ktoré sa líšia v zmysle bodov 1.1.1. až 1.1.4., nie však tak, aby to bolo spojené so zmenou druhu, počtu, umiestnenia a geometrickej viditeľnosti svetiel, sklonu stretávacieho svetla, ktoré sú predpísané pre uvedený typ vozidla a vozidlá, na ktorých sú alebo nie sú namontované nepovinné svetlá;1.1.1. rozmery a vonkajší tvar vozidla;1.1.2. počet a umiestnenie zariadení;1.1.3. systém na úpravu sklonu svetlometov;1.1.4. systém zavesenia kolies.1.2. "Priečna rovina"je zvislá rovina kolmá k pozdĺžnej strednej rovine vozidla.1.3. "Nenaložené vozidlo"je vozidlo v pohotovostnom stave podľa definície bodu 2.6. prílohy I k vzorovému informačnému dokumentu smernice 70/156/EHS, ale bez vodiča.1.4. "Naložené vozidlo"je vozidlo naložené na svoju technicky prípustnú celkovú hmotnosť stanovenú výrobcom vozidla, ktorý takisto stanoví rozdelenie tejto hmotnosti na nápravy podľa metódy opísanej v dodatku 1.1.5. "Zariadenie"je prvok alebo súbor prvkov používaných na výkon jednej alebo viacerých funkcií.1.6. "Svetelný zdroj vzhľadom na vláknové žiarovky"znamená vlastné vlákno. (Ak má žiarovka niekoľko vlákien, tvorí každé z nich svetelný zdroj).1.7. "Svietidlo"znamená zariadenie určené na osvetľovanie vozovky alebo na vyžarovanie svetelného signálu. Zariadenie na osvetľovanie zadnej registračnej tabuľky a odrazové sklá sa takisto považujú za svietidlá.1.7.1. "Rovnocenné svietidlá"znamenajú svietidlá, ktoré majú tú istú funkciu a sú schválené v krajine, v ktorej je vozidlo registrované; také svietidlá môžu mať odlišné charakteristiky oproti svietidlám, ktorými bolo vozidlo vybavené pri svojom schvaľovaní za predpokladu, že vyhovujú požiadavkám tejto prílohy.1.7.2. "Jednoúčelové svietidlo"znamená časť zariadenia, ktoré vykonáva jedinú svetelnú alebo svetelno-signalizačnú funkciu.1.7.3. "Samostatné svietidlá" [1]znamenajú zariadenia majúce samostatné svietiace plochy, samostatné zdroje svetla a samostatné puzdro svietidla.1.7.4. "Skupinové svietidlá" [2]znamenajú zariadenia majúce samostatné svietiace plochy, samostatné zdroje svetla, avšak spoločné puzdro svietidla.1.7.5. "Združené svietidlá" [3]znamenajú zariadenia majúce samostatné svietiace plochy, ale spoločný zdroj svetla a spoločné puzdro svietidla.1.7.6. "Vzájomne zlúčené svietidlá" [4]znamenajú zariadenia majúce samostatné zdroje svetla alebo jediný zdroj svetla, ktorý pôsobí za rôznych podmienok (napr. rozdiely optické, mechanické alebo elektrické), úplne alebo čiastočne spoločnú svietiacu plochu a spoločné puzdro svietidla.1.7.7. "Zakrývateľné svietidlo"znamená svietidlo, ktorý sa môže sčasti alebo úplne skryť, ak nie je používané. Môže sa to dosiahnuť buď pohyblivým krytom, premiestnením svietidla, alebo akýmkoľvek iným vhodným spôsobom. Výraz "zasúvateľný" sa používa skôr na označenie zakrývateľného svietidla, ktoré sa môže zasúvať do vnútra karosérie.1.7.8. "Diaľkový svetlomet"znamená svietidlo používané na osvetľovanie cesty na veľkú vzdialenosť pred vozidlom.1.7.9. "Stretávací svetlomet"znamená svietidlo používané na osvetlenie cesty pred vozidlom bez toho, aby neprimerane oslňoval alebo obťažoval vodičov prichádzajúcich z opačného smeru alebo iných užívateľov cesty.1.7.10. "Predné hmlové svetlo"znamená svietidlo zlepšujúce osvetlenie cesty pri hmle, snežení, búrke alebo v oblakoch prachu.1.7.11. "Spätné svetlo"znamená svietidlo osvetľujúce cestu za vozidlom a upozorňujúce ostatných užívateľov cesty, že vozidlo cúva alebo bude cúvať.1.7.12. "Smerové svetlo"znamená svietidlo slúžiace na upozornenie ostatných užívateľov cesty, že vodič zamýšľa zmeniť smer vľavo alebo vpravo.1.7.13. "Svetelný výstražný signál"znamená súčasnú činnosť všetkých smerových svetiel upozorňujúcich na zvláštne nebezpečenstvo, ktoré vozidlo dočasne predstavuje pre ostatných užívateľov vozovky.1.7.14. "Brzdové svetlo"znamená svietidlo upozorňujúce ostatných užívateľov cesty za vozidlom, že jeho vodič používa prevádzkovú brzdu.1.7.15. "Svetlo na osvetlenie zadnej registračnej tabuľky"znamená zariadenie používané na osvetlenie priestoru určeného pre zadnú registračnú tabuľku; môže sa skladať z rôznych optických prvkov.1.7.16. "Predné obrysové svetlo"znamená svietidlo používané na označenie prítomnosti a šírky vozidla pri pohľade spredu.1.7.17. "Zadné obrysové svetlo"znamená svietidlo používané na označenie prítomnosti a šírky vozidla pri pohľade zozadu.1.7.18. "Zadné hmlové svetlo"znamená svietidlo umožňujúce ľahšiu viditeľnosť vozidla zozadu v hustej hmle.1.7.19. "Parkovacie svetlo"znamená svietidlo upozorňujúce na prítomnosť stojaceho vozidla v zastavanej oblasti. V tomto prípade nahrádza obrysové svetlá.1.7.20. "Doplnkové obrysové svetlo"znamená svietidlo montované čo najbližšie k najvzdialenejším vonkajším šírkovým obrysom a čo možno v najväčšej výške vozidla a určené na zreteľné označenie jeho celkovej šírky. Toto svetlo dopĺňa u určitých automobilov a prípojných vozidiel predné a zadné obrysové svetlá vozidla tým, že osobitne upozorňuje na jeho rozmery.1.7.21. "Bočné obrysové svetlo"je svietidlo používané na označovanie prítomnosti vozidla pri pohľade z boku.1.7.22. "Odrazové sklo"znamená zariadenie používané na označovanie prítomnosti vozidla odrazom svetla zo zdroja svetla, ktorý nie je súčasťou tohto vozidla, pričom pozorovateľ je v blízkosti tohto zdroja svetla.Na účely tohto predpisu sa za odrazové sklá nepovažujú:- spätne odrážajúce registračné tabuľky,- spätne odrážajúce označenia uvedené v ADR (Európskej dohode o medzinárodnej cestnej doprave nebezpečného tovaru),- iné tabuľky a spätne odrážajúce označenia, ktoré musia byť použité na splnenie špecifikácií členského štátu pre určité kategórie vozidiel alebo určité spôsoby prevádzky.1.8. "Plocha výstupu svetla"znamená časť vonkajšieho povrchu priesvitného materiálu, ktorý pomáha dodať svetlu jeho určité fotometrické a farebné vlastnosti. Ak svetlo vystupuje len časťou povrchu, musí byť v prípade nejasnosti plocha výstupu svetla stanovená príslušným orgánom po porade s výrobcom vozidla a/alebo výrobcom komponentu.1.9. Svietiace plochy1.9.1. "Svietiaca plocha zariadenia pre osvetlenie" (body 1.7.8. až 1.7.11.)znamená kolmý priemet celého otvoru odrážača na priečnu rovinu. Ak nemá zariadenie pre osvetlenie žiadny odrážač, platí definícia bodu 1.9.2. Ak plocha výstupu svetla zakrýva len časť celého otvoru odrážača, berie sa do úvahy len priemet tejto časti.V prípade stretávacieho svetlometu je svietiaca plocha obmedzená zrejmou stopou svetelného rozhrania na rozptylovom skle. Ak sú odrážač a krycie sklá vzájomne nastaviteľné, mala by sa použiť stredná polohy nastavenia.1.9.2. "Svietiaca plocha zariadenia pre svetelnú signalizáciu okrem odrazového skla" (body 1.7.12. až 1.7.21.)znamená kolmý priemet svetla na rovinu kolmú k jej referenčnej osi a dotýkajúci sa zvonku plochy výstupu svetla, pričom tento priemet je v tejto rovine obmedzený okrajmi zatienenia, ktoré ohraničuje priechod iba 98 % celkovej svietivosti svetla v smere referenčnej osi.Pre stanovenie dolného, horného a bočných limitov svietiacej plochy sa uvažujú len zatienenia s horizontálnym alebo vertikálnym okrajom.1.9.3. "Svietiaca plocha odrazového skla" (bod 1.7.22.)znamená svietiacu plochu odrazového skla v rovine kolmej k jej referenčnej osi, ohraničenú rovinami rovnobežnými s touto osou, ktoré sa dotýkajú najkrajnejších častí povrchu odrazového skla odrážajúceho svetlo. Pre stanovenie dolného, horného a bočných limitov svietiacej plochy sa použijú len horizontálne a vertikálne roviny.1.10. "Zdanlivá plocha"pre určitý smer pozorovania znamená kolmý priemet plochy výstupu svetla na rovinu kolmú k smeru pozorovania (pozri nákresy v dodatku 2) a dotýkajúci sa najvzdialenejšieho bodu rozptylového skla.1.11. "Referenčná os"znamená charakteristickú os svetelného signálu, stanovenú výrobcom pre smerový údaj (H =0°, V = 0°) uhlov poľa pri fotometrických meraniach a pri montáži svietidla na vozidlo.1.12. "Referenčný stred"znamená priesečník referenčnej osi s plochou výstupu svetla. Tento referenčný stred stanoví výrobca svietidla.1.13. "Uhly geometrickej viditeľnosti"znamenajú uhly, ktoré určujú oblasť minimálneho priestorového uhlu, v ktorej musí byť zdanlivá plocha svietidla viditeľná. Táto oblasť priestorového uhlu je vymedzená segmentmi gule, ktorej stred sa kryje s referenčným stredom svietidla a ktorej rovník je rovnobežný s vozovkou. Segmenty sú určované vo vzťahu k referenčnej osi. Horizontálne uhly zodpovedajú zemepisnej dĺžke, vertikálne uhly zemepisnej šírke.Pri pozorovaní z nekonečna nesmie byť vo vnútri uhlov geometrickej viditeľnosti žiadna prekážka, ktorá bráni šíreniu svetla z ktorejkoľvek časti zdanlivej plochy svietidla.Ak sa meria v blízkej vzdialenosti k svietidlu, musí sa pre rovnakú presnosť smer pozorovania rovnobežne posúvať.K prekážkam vo vnútri uhlov geometrickej viditeľnosti sa neprihliada, pokiaľ existovali už pri schvaľovaní typu svietidla.Ak je po montáži svietidla ktorákoľvek časť jeho zdanlivej plochy tienená akýmikoľvek ďalšími časťami vozidla, musí sa overiť, či časť svietidla nezatienená prekážkami ešte spĺňa požiadavky fotometrických hodnôt predpísaných pre schválenie zariadenia ako optickej jednotky (pozri nasledujúci obrázok).+++++ TIFF +++++1.14. "Najvzdialenejší vonkajší okraj"na ktorejkoľvek strane vozidla znamená rovinu rovnobežnú s pozdĺžnou strednou rovinou vozidla, ktorá sa dotýka vonkajšieho bočného okraja vozidla, pričom sa neprihliada na prečnievanie:1.14.1. pneumatík v blízkosti ich bodu dotyku s vozovkou a prípojok pre meranie tlaku v pneumatikách;1.14.2. protišmykových zariadení, ktoré môžu byť namontované na kolesách;1.14.3. spätných zrkadiel;1.14.4. bočných smerových svetiel, doplnkových obrysových svetiel, predných a zadných obrysových svetiel, parkovacích svetiel, odrazových skiel a bočných obrysových svetiel;1.14.5. colných plomb, pripevnených na vozidle, a zariadení na zabezpečenie a ochranu týchto plomb.1.15. "Celková šírka"znamená vzdialenosť medzi obidvoma zvislými rovinami definovanými v bode 1.14.1.16. "Jedno svietidlo"znamená zariadenie alebo časť zariadenia, ktoré má jednu funkciu a jednu svietiacu plochu a jeden alebo viac zdrojov svetla. Na účely montáže na vozidlo znamená "jedno svietidlo" taktiež akúkoľvek zostavu dvoch samostatných alebo skupinových svietidiel, či už sú identické alebo nie, majúcich tú istú funkciu, ak sú montované tak, že priemety ich svietiacich plôch na danú priečnu rovinu zaberajú minimálne 60 % plochy najmenšieho obdĺžnika, opísaného k priemetom uvedených svietiacich plôch.V takomto prípade, keď je požadované schválenie, musí byť každé svietidlo schvaľované ako "D" svietidlo. Takáto možná kombinácia sa nevzťahuje na svetlomety diaľkového a stretávacieho svetla a na prednú hmlovku.1.17. "Dve svietidlá alebo párny počet svietidiel"znamená jedinú plochu výstupu svetla v tvare pásu, ak je tento pás umiestnený symetricky k pozdĺžnej strednej rovine vozidla, siaha na obidvoch stranách vozidla do vzdialenosti minimálne 400 mm od najvzdialenejšieho vonkajšieho okraja vozidla a jeho dĺžka je najmenej 800 mm. Osvetlenie tejto plochy musí byť zabezpečené minimálne dvoma zdrojmi svetla, umiestnenými čo možno najbližšie k jej okrajom. Plocha výstupu svetla môže byť tvorená súborom jednotiek umiestnených vedľa seba tak, aby priemety súboru jednotlivých plôch výstupu svetla na spoločnú priečnu rovinu zaberal najmenej 60 % plochy najmenšieho obdĺžnika, opísaného k priemetom spomínaných jednotlivých plôch výstupu svetla.1.18. "Vzdialenosť medzi dvoma svietidlami"smerujúcimi tým istým smerom znamená vzdialenosť medzi kolmými priemetmi obrysov oboch svietiacich plôch, ako sú definované v bode 1.9., na rovinu kolmú k referenčným osiam. Vzdialenosť medzi dvoma svietidlami však môže byť meraná bez presného stanovenia vonkajších okrajov svietiacich plôch tam, kde táto vzdialenosť jasne prekračuje minimálne požiadavky tejto smernice.1.19. "Nepovinné svietidlo"znamená svietidlo, ktorého montáž je ponechaná na uváženie výrobcu.1.20. "Prevádzkové kontrolné zariadenie"znamená svetelné alebo zvukové zariadenie udávajúce, či určité zariadenie, ktoré bolo uvedené do činnosti, funguje správne alebo nie.1.21. "Kontrolka zapojenia obvodu"je svetlo, ktoré signalizuje, že určité zariadenie bolo zapnuté, avšak neudáva, či funguje správne alebo nie.1.22. "Vozovka"je povrch, na ktorom vozidlo stojí a ktorý by mal byť v podstate vodorovný.1.23. "Pohyblivé komponenty"vozidla sú také panely karosérie alebo iných častí vozidla, ktorých poloha môže byť bez použitia náradia menená vyklopením, otočením alebo posunutím. Nezahŕňajú sklopnú kabínu vodiča.1.24. "Normálna poloha používania pohyblivého komponentu"znamená polohu/-y pohyblivého komponentu stanoveného výrobcom vozidla pre normálne podmienky používania a parkovania vozidla.1.25. "Normálne podmienky používania vozidla"znamenajú:1.25.1. pre motorové vozidlo stav, keď je pripravené na pohyb vlastným naštartovaným hnacím motorom s pohyblivými komponentmi v normálnej/-ych polohe/-ách podľa definície v bode 1.24.;1.25.2. pre prípojné vozidlo stav, keď je pripojené k ťažnému vozidlu v stave opísanom v bode 1.25.1. s jeho pohyblivými komponentmi v normálnej/-ych polohe/-ách podľa definície v bode 1.24.1.26. "Podmienky parkovania vozidla"znamenajú:1.26.1. pre motorové vozidlo stav, keď je v pokoji, jeho hnací motor je zastavený a jeho pohyblivé komponenty sú v normálnej/-ych polohe/-ách podľa definície v bode 1.24.;1.26.2. pre prípojné vozidlo stav, keď je prípojné vozidlo pripojené k ťažnému vozidlu v stave opísanom v bode 1.26.1. a keď sú pohyblivé komponenty prípojného vozidla v normálnej/-ych polohe/-ách podľa definície v bode 1.24.2. ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE ES2.1. Žiadosť o schválenie ES typu vozidla vzhľadom k montáži zariadenia pre osvetlenie a svetelnú signalizáciu predkladá výrobca vozidla alebo ním riadne poverený zástupca.2.2. Žiadosť má byť sprevádzaná trojmo vyhotovenými nasledovnými dokumentmi a nasledovnými údajmi:2.2.1. opisom typu vozidla v súlade s bodmi uvedenými v bode v 1.1. spolu s obmedzením nákladu, osobitne maximálne prípustného nákladu v batožinovom priestore;2.2.2. zoznamom zariadení predpísaných výrobcom pre vybavenie na osvetlenie a svetelnú signalizáciu. Tento zoznam môže obsahovať pre každú funkciu niekoľko typov zariadení. Každý typ musí byť riadne identifikovaný (typovou schvaľovacou značkou komponentu, názvom výrobcu atď.);2.2.3. situačným výkresom celého usporiadania zariadenia pre osvetlenie a svetelnú signalizáciu s vyznačením umiestnenia jednotlivých svietidiel;2.2.4. ak je to potrebné k overeniu zhody s požiadavkami tejto smernice, situačným/-i výkresom/-mi znázorňujúcim/-mi u každého svietidla svietiacu plochu podľa definície v bodoch 1.9.1., 1.9.2. a 1.9.3., plochu výstupu svetla podľa definície v bode 1.8., referenčnú os podľa definície v bode 1.11. a referenčný stred podľa definície v bode 1.12. Tieto informácie sa nepožadujú pre svetlo na osvetlenie zadnej registračnej tabuľky (bod 1.7.15.)2.3. Technickej organizácii vykonávajúcej schvaľovacie testy musí byť ako reprezentant typu vozidla, ktorý má byť schvaľovaný, predvedené nenaložené vozidlo vybavené zariadením pre osvetlenie a svetelnú signalizáciu podľa opisu v bode 2.2.2.2.4. K typovému schvaľovaciemu dokumentu má byť priložený dokument uvedený v prílohe II.3. VŠEOBECNÉ ŠPECIFIKÁCIE3.1. Bez dosahu na ustanovenia tejto prílohy môže byť povolená len montáž zariadení pre osvetlenie a svetelnú signalizáciu podľa definícií bodov 1.7.8. až 1.7.22. Montáž akéhokoľvek iného zariadenia pre osvetlenie a svetelnú signalizáciu je preto zakázaná.3.2. Zariadenia pre osvetlenie a svetelnú signalizáciu musia byť namontované tak, aby si pri normálnych podmienkach používania podľa definície bodov 1.25., 1.25.1. a 1.25.2. a napriek otrasom, ktorým môžu byť vystavené, zachovali vlastnosti stanovené v tejto prílohe a umožnili vozidlu splniť požiadavky tejto prílohy. Nesmie byť najmä možné neúmyselné porušenie nastavenia svietidiel.3.3. Svietidlá opísané v bodoch 1.7.8., 1.7.9. a 1.7.10. musia byť namontované tak, aby bolo možné ľahko vykonať presné nastavenie ich sklonu.3.4. Pre všetky zariadenia pre svetelnú signalizáciu vrátane tých, ktoré sú umiestnené na bočných stenách, musí byť referenčná os svietidla, keď je namontované na vozidle, rovnobežná s rovinou vozidlo stojaceho na ceste; navyše musí byť táto os u bočných odrazových skiel a bočných obrysových svetiel kolmá k pozdĺžnej strednej rovine vozidla a rovnobežná s touto rovinou u všetkých ostatných zariadení pre svetelnú signalizáciu. V každom smere je prípustná tolerancia ± 3°. Navyše musia byť pre montáž dodržané všetky špecifické pokyny výrobcu.3.5. V prípade absencie špecifických požiadaviek, skontroluje sa výška a nastavenie svietidiel u nenaloženého vozidla umiestneného na rovnej vodorovnej ploche za podmienok definovaných v bodoch 1.25., 1.25.1. a 1.25.2.3.6. V prípade absencie špecifických požiadaviek, majú byť svietidlá, ktoré tvoria dvojicu:3.6.1. montované na vozidle symetricky voči jeho strednej pozdĺžnej rovine (toto ustanovenie sa vzťahuje na vonkajší geometrický tvar svietidla a nie na okraje jeho svietiacej plochy podľa bodov 1.9.1., 1.9.2. a 1.9.3.);3.6.2. vzájomne symetrické voči strednej pozdĺžnej rovine; táto požiadavka neplatí pre vnútornú štruktúru svietidla;3.6.3. uspokojovať rovnaké farebné vlastnosti;3.6.4. mať v zásade identické fotometrické charakteristiky.3.7. U vozidiel, ktorých vonkajší tvar je asymetrický, majú byť vyššie uvedené požiadavky splnené tak, ako je to len možné.3.8. Svietidlá, ktoré majú rôzne funkcie, môžu byť samostatné alebo skupinové, združené alebo zlúčené do jedného zariadenia za predpokladu, že každé z týchto svietidiel vyhovuje požiadavkám, ktoré sa na nich vzťahujú.3.9. Maximálna výška nad vozovkou sa meria z najvyššieho bodu a minimálna výška z najnižšieho bodu svietiacej plochy.V prípade stretávacích svetlometov sa minimálna výška nad vozovkou meria z najnižšieho okraju svetlometu.3.9.1. V prípade celkovej vzdialenosti umiestnenia vzhľadom na šírku sa vzdialenosť stanovuje z okraja svietiacej plochy, ktorá je najvzdialenejšia od pozdĺžnej strednej roviny vozidla a v prípade vzdialenosti dvoch svietidiel sa vzdialenosť stanovuje medzi vnútornými okrajmi svietiacej plochy.3.10. Pri absencii špecifických požiadaviek nesmie žiadne svietidlo okrem smeroviek a svetelného výstražného signálu vyžarovať blikajúce svetlo.3.11. Žiadne červené svetlo, ktoré by mohlo viesť k omylu, nesmie byť vyžarované svietidlom podľa definícia v bode 1.7. smerom dopredu a žiadne biele svetlo, ktoré by mohlo viesť k omylu, nesmie byť vyžarované svietidlom podľa definície v bode 1.7. smerom dozadu s výnimkou spätného svetla. Neberú sa do úvahy svetelné zariadenia montované vo vnútri vozidla. V prípade pochybnosti sa táto požiadavka overuje nasledovne:3.11.1. pre viditeľnosť červeného svetla spredu: žiadna plocha výstupu svetla červeného svietidla nesmie byť pri pohľadu spredu priamo viditeľná pre pozorovateľa, ktorý sa pohybuje v zóne 1 v priečnej rovine umiestnenej 25 m pred vozidlom (pozri dodatok 3, obrázok 1);3.11.2. pre viditeľnosť bieleho svetla zozadu: žiadna plocha vyžarujúca svetlo bieleho svietidla nesmie byť pri pohľade zozadu priamo viditeľná pre pozorovateľa, ktorý sa pohybuje v zóne 2 v priečnej rovine umiestnenej 25 m za vozidlom (pozri dodatok 3, obrázok 2).3.11.3. Zóny 1 a 2 sú z hľadiska pozorovateľa v príslušných rovinách obmedzené takto:3.11.3.1. vzhľadom k výške dvoma horizontálnymi rovinami vo výške 1 m, resp. 2,2 m nad vozovkou;3.11.3.2. vzhľadom k šírke dvoma vertikálnymi rovinami, ktoré tvoria so strednou pozdĺžnou rovinou vozidla uhol 15° dopredu, resp. dozadu smerom von od nej, prechádzajúcimi bodom (alebo bodmi) dotyku vertikálnych rovín, ktoré sú rovnobežné so strednou pozdĺžnou rovinou vozidla a obmedzujú celkovú šírku vozidla.Ak existuje niekoľko bodov dotyku, najprednejší zodpovedá rovine smerujúcej dopredu a najzadnejší rovine smerujúcej dozadu.3.12. Elektrické zapojenia musia byť také, aby predné a zadné obrysové svetlá, prípadné doplnkové obrysové svetlá, prípadné bočné obrysové svetlá a svetlo osvetľujúce zadnú registračnú tabuľku, mohli byť zapínané a vypínané len súčasne.Táto požiadavka neplatí, keď sú predné a zadné obrysové svetlá alebo bočné obrysové svetlá združené alebo zlúčené s týmito svetlami, použité ako parkovacie svetlá.3.13. Elektrické zapojenia musia byť také, aby diaľkové svetlomety, stretávacie svetlomety a predné hmlovky nemohli byť zapnuté, ak nie sú takisto zapnuté svetlá uvedené v bode 3.12. Táto požiadavka však neplatí u diaľkových svetlometoch alebo stretávacích svetlometoch, ak ich svetelná výstraha spočíva v prerušovanom krátkodobom rozsvecovaní diaľkových svetlometov alebo v prerušovanom krátkodobom rozsvecovaní stretávacích svetlometov, alebo v striedavom krátkodobom rozsvecovaní diaľkových a stretávacích svetlometov.3.14. Farby svetiel vyžarovaných svietidlami sú nasledovné:—diaľkový svetlomet: | biela |—stretávací svetlomet: | biela |—predné hmlové svetlo: | biela alebo žltá |—spätné svetlo: | biela |—smerové svetlo: | jantárová |—svetelný výstražný signál: | jantárová |—brzdové svetlo: | červená |—zariadenie pre osvetlenie zadnej registračnej tabuľky: | biela |—predné obrysové svetlo: | biela |—zadné obrysové svetlo: | červená |—zadné hmlové svetlo: | červená |—parkovacie svetlo: | biela vpredu, červená vzadu, jantárová, ak je zlúčená s bočnými smerovými svetlami alebo bočnými obrysovými svetlami |—bočné obrysové svetlo: | jantárová, môže však byť červená, ak je najzadnejšie bočné obrysové svetlo zoskupené, združené alebo zlúčené so zadným obrysovým svetlom, zadnou hmlovkou, brzdovým svetlom alebo je zoskupené, alebo má časť plochy výstupu svetla spoločnú so zadným odrazovým sklom |—doplnkové obrysové svetlo: | biela vpredu, červená vzadu |—zadné odrazové sklo, iné než trojuholníkové: | červená |—zadné odrazové sklo trojuholníkové: | červená |—predné odrazové sklo, iné než trojuholníkové [5]: | farba dopadajúceho svetla |—bočné odrazové sklo, iné než trojuholníkové: | jantárová, môže však byť červená, ak je najzadnejšie odrazové sklo zoskupené alebo má časť plochy výstupu svetla spoločnú so zadným obrysovým svetlom, zadným doplnkovým obrysovým svetlom, zadnou hmlovkou, brzdovým svetlom alebo s najzadnejším bočným obrysovým svetlom. |3.15. Funkcia kontrolky zapojenia obvodu môže byť nahradená prevádzkovým kontrolným zariadením.3.16. Zakrývateľné svietidlá3.16.1. Zakrývanie svietidiel je zakázané, s výnimkou diaľkových svetlometov, stretávacích svetlometov a predných hmloviek, ktoré môžu byť zakrývané, ak sa nepoužívajú.3.16.2. V prípade poruchy ovládania zakrývacieho/-ích zariadenia/-í má zariadenie, ak je v polohe použitia, v tejto polohe zostať alebo ho musí byť možné do tejto polohy uviesť bez použitia nástrojov.3.16.3. Musí byť možnosť uviesť svietidlá do polohy používania a rozsvietiť jediným ovládacím zariadením, pričom musí byť možné ho uviesť do polohy používania bez ich rozsvietenia.V prípade skupinových diaľkových a stretávacích svetlometov sa však vyššie uvedené ovládanie vyžaduje iba na uvedenie stretávacích svetlometov do činnosti.3.16.4. Z miesta vodiča nesmie byť možné zastaviť úmyselne pohyb rozsvietených svietidiel skôr, než dosiahnu polohu používanie. Ak je riziko oslnenia ostatných užívateľov cesty počas pohybu svietidiel, môže sa tieto rozsvietiť len vtedy, keď dosiahnu svoju polohu použitia.3.16.5. Svietidlo musí pri teplotách od – 30 °C do + 50 °C schopné dosiahnuť polohu použitia do troch sekúnd od začiatku pôsobenia na ovládacie zariadenie.3.17. Počet svietidielPočet svietidiel, montovaných na vozidle, sa musí rovnať počtu stanovenému v podbode 2 bodov 4.1. až 4.18.3.18. Svietidlá môžu byť, s výnimkou ustanovení bodov 3.19., 3.20. a 3.22., montované na pohyblivé komponenty.3.19. Zadné obrysové svetlá, zadné smerové svetlá a zadné odrazové sklá trojuholníkové, ako aj iné než trojuholníkové, nesmú byť montované na pohyblivé komponenty. Ak sa horeuvedené funkcie dosiahnu zostavou dvoch svietidiel označených "D" (pozri bod 1.16), je potrebné, aby na nepohyblivé komponenty vozidla bolo montované aspoň jedno z týchto svietidiel.3.20. Nesmie existovať žiadny pohyblivý komponent vozidla, či už s namontovaným zariadením svetelnej signalizácie alebo bez neho, ktorý by v ktorejkoľvek stálej polohe zakrýval pri pohľade rovnobežnom s pozdĺžnou osou vozidla viac než 50 % zdanlivej plochy predných alebo zadných obrysových svetiel, predných alebo zadných smerových svetiel a odrazových skiel.Ak to nie je dosiahnuteľné:3.20.1. má poznámka v bode 16 dokumentu v prílohe II informovať ostatné orgány o tom, že pohyblivými komponentmi môže byť zakryté viac než 50 % privrátenej plochy;3.20.2. v prípade bodu 3.20.1. má upozornenie umiestnené vo vozidle užívateľa informovať, že v určitej/-ých polohe/-ách pohyblivého komponentu majú byť ostatní užívatelia cesty varovaní pred prítomnosťou vozidla na ceste; napr. varovným trojuholníkom alebo inými zariadeniami podľa národných požiadaviek pre prevádzku na ceste.3.21. Keď je pohyblivý komponent v inej ako "normálnej polohe" podľa definície bodu 1.24., nesmú na nich namontované zariadenia nevhodne obťažovať ostatných užívateľov cesty.3.22. Keď je svietidlo namontované na pohyblivom komponente a pohyblivý komponent je v normálnej/-ých polohe/-ách používania (pozri bod 1.24.), musí sa svetlo vždy vrátiť do polohy/-ôh, ktorá/-é je (sú) určená/-é výrobcom podľa tejto prílohy. V prípade stretávacieho svetlometu a prednej hmlovky sa táto požiadavka považuje za splnenú, ak sa po desaťnásobnom návrate do normálnej polohy a pri meraní po každej operácii neodchýli žiadny z uhlov sklonu týchto svetlometov, meraný voči nosnej časti, o viac než 0,15 % od priemernej hodnoty týchto desiatich nameraných hodnôt.3.23. Za predpokladu, že sú splnené všetky požiadavky na farbu, umiestnenie, nastavenie, geometrickú viditeľnosť, elektrické zapojenie a prípadné "ostatné požiadavky" pre každé svietidlo, môžu byť svietidlá zoskupené, združené alebo zlúčené s inými.3.24. S výnimkou odrazových skiel, sa svietidlo označené schvaľovacou značkou považuje za nenamontované, ak nemôže byť uvedené do činnosti iba samotnou montážou žiarovky.4. INDIVIDUÁLNE ŠPECIFIKÁCIE4.1. Diaľkové svetlomety4.1.1. PrítomnosťPovinné na motorových vozidlách.Zakázané na prípojných vozidlách.4.1.2. PočetDva alebo štyri.Keď je vozidlo vybavené štyrmi zakrývateľnými diaľkovými svetlometmi, je montáž prídavných diaľkových svetlometov prípustná len na účely svetelnej signalizácie pri dennom svetle (ako je definované v bode 3.13.).4.1.3. UsporiadanieŽiadne osobitné špecifikácie.4.1.4. Umiestnenie4.1.4.1. V z h ľ a d o m k š í r k e:vonkajšie okraje svietiacej plochy nesmú byť v žiadnom prípade bližšie k najvzdialenejšiemu vonkajšiemu okraju vozidla, ako vonkajšie okraje svietiacej plochy stretávacích svetlometov.4.1.4.2. V z h ľ a d o m k v ý š k e:žiadne osobitné špecifikácie.4.1.4.3. V z h ľ a d o m k d ĺ ž k e:na prednej časti vozidla a namontovaný tak, aby vyžarované svetlo neobťažovalo vodiča ani priamo, ani nepriamo cez spätné zrkadlá a/alebo iné odrážajúce plochy na vozidle.4.1.5. Geometrická viditeľnosťViditeľnosť svietiacej plochy vrátane oblastí, ktoré sa nejavia ako osvetlené v smere uvažovaného pozorovania, musí byť zabezpečená vo vnútri rozbiehajúceho sa priestoru ohraničeného priamkami, ktoré vychádzajú z obrysu svietiacej plochy a tvoria s referenčnou osou svetlometu uhol minimálne 5°. Východiskovým bodom uhlov geometrickej viditeľnosti je obvod priemetu svietiacej plochy na priečnu rovinu dotýkajúcu sa najprednejšej časti rozptylového skla svetlometu.4.1.6. NasmerovanieSmerom dopredu.Okrem zariadení potrebných k udržaniu správneho nastavenia a keď môže byť jedna z prípadných dvoch dvojíc diaľkových svetlometov, tvorená len diaľkovými svetlometmi, pohyblivá okolo približne vertikálnej osi v závislosti na uhle vychýlenia predných kolies.4.1.7. Elektrické zapojenie4.1.7.1. Diaľkové svetlomety môžu byť rozsvietené súčasne alebo v dvojiciach. Pri prepínaní zo stretávacieho svetla na diaľkové svetlo musí byť rozsvietená najmenej jedna dvojica diaľkových svetlometov. Pri prepínaní z diaľkového svetla na svetlo stretávacie musia byť zhasnuté súčasne všetky diaľkové svetlomety.4.1.7.2. Stretávacie svetlá môžu zostať rozsvietené súčasne s diaľkovými svetlami.4.1.7.3. Ak sú montované štyri zakrývateľné diaľkové svetlomety, musí ich odkrytie zamedziť súčasnú funkciu akýchkoľvek montovaných prídavných diaľkových svetlometov, ak sú určené pre vytváranie svetelného signálu pri dennom svetle (ako je definované v bode 3.13.).4.1.8. Kontrolka zapojenia obvoduPovinná.4.1.9. Iné požiadavky4.1.9.1. Maximálna svietivosť súboru diaľkových svetiel, ktoré môžu byť zapínané súčasne, nesmie presiahnuť 225000 cd.4.1.9.2. Táto maximálna svietivosť sa zistí súčtom jednotlivých maximálnych svietivostí nameraných pri typovom schvaľovaní komponentu a vyznačených v príslušných schvaľovacích osvedčeniach.4.2. Stretávacie svetlomety4.2.1. PrítomnosťPovinné na motorových vozidlách.Zakázané na prípojných vozidlách.4.2.2. PočetDva.4.2.3. UsporiadanieŽiadne osobitné špecifikácie.4.2.4. Umiestnenie4.2.4.1. V z h ľ a d o m k š í r k e:najvzdialenejší okraj svietiacej plochy od pozdĺžnej strednej roviny vozidla nesmie byť od najvzdialenejšieho vonkajšieho okraja vozidla ďalej než 400 mm.Vnútorné okraje svietiacich plôch musia byť od seba vzdialené najmenej 600 mm.Táto vzdialenosť sa môže znížiť na 400 mm u vozidiel, ktorých celková šírka je menšia než 1300 mm.4.2.4.2. V z h ľ a d o m k v ý š k e:nad vozovkou: minimálne 500 mm a maximálne 1200 mm.4.2.4.3. V z h ľ a d o m k d ĺ ž k e:na prednej časti vozidla; táto požiadavka sa považuje za splnenú, ak vyžarované svetlo neobťažuje vodiča ani priamo, ani nepriamo cez spätné zrkadlá a/alebo iné odrážajúce plochy vozidla.4.2.5. Geometrická viditeľnosťDefinovaná uhlami α a β, špecifikovanými v bode 1.13.:α = 15° smerom hore a 10° smerom dole,β = 45° smerom von a 10° smerom dnu.Keďže fotometrické hodnoty požadované pre stretávacie svetlomety nepokrývajú celú geometrickú plochu výhľadu, požaduje sa v tejto zostávajúcej ploche na účely typového schválenia minimálna hodnota 1 cd. Prítomnosť panelov alebo iných položiek vybavenia v blízkosti svetlometu nesmie vytvárať sekundárne efekty, ktoré by obťažovali ostatných užívateľov cesty.4.2.6. Nasmerovanie4.2.6.1. Po nastavení počiatočného sklonu sa vertikálny sklon stretávacieho svetla, vyjadrený v percentách, meria pri statických podmienkach za všetkých podmienok zaťaženia definovaných v dodatku 1.Počiatočný sklon rozhrania stretávacieho svetla, ktorý sa nastavuje u nenaloženého vozidla s jednou osobou na sedadle vodiča, je stanovený výrobcom vozidla s presnosťou 0,1 % a vyznačený na každom vozidle zreteľne čitateľným a nezmazateľným spôsobom blízko niektorého svetlometu alebo povinného štítku výrobcu symbolom znázorneným v dodatku 6.Hodnota takto označeného sklonu smerom dole je definovaná v bode 4.2.6.1.1.4.2.6.1.1. Vertikálny sklon rozhrania stretávacieho svetla pri všetkých statických podmienkach podľa dodatku 1 sa má udržať v rámci limitov a počiatočný sklon má mať nasledovné hodnoty, v závislosti na montážnej výške (h) dolného okraja svietiacej plochy stretávacieho svetlometu, nenaloženého vozidla v metroch:h < 0,80limity: | medzi - 0,5 % a - 2,5 % |počiatočné nastavenie: | medzi - 1,0 % a - 1,5 %; |0,80 ≤ h ≤ 0,90limity: | medzi - 0,5 % a - 2,5 % |počiatočné nastavenie: | medzi - 1,0 % a - 1,5 %, |alebo na žiadosť výrobcu vozidlalimity: | medzi - 1,0 % a - 3,0 % |počiatočné nastavenie: | medzi - 1,5 % a - 2,0 %; |žiadosť o typové schválenie ES v tomto prípade obsahuje informáciu o tom, ktorá z oboch možností má byť použitá;h > 0,90limity: | medzi -1,0 % a -3,0 % |počiatočné nastavenie: | medzi -1,5 % a -2,0 %, |Horeuvedené limity a počiatočné hodnoty nastavenia sú zhrnuté v nasledujúcom diagrame:+++++ TIFF +++++4.2.6.2. Predchádzajúca podmienka môže byť splnená pomocou zariadenia, ktoré pôsobí na polohu svetlometu voči vozidlu. V prípade poškodenia takéhoto zariadenia, sa nesmie svetlo presunúť do polohy menej sklonenej dole, ako je jeho poloha v dobe poruchy zariadenia.4.2.6.2.1. Zariadenie uvedené v bode 4.2.6.2. musí byť automatické.4.2.6.2.2. Zariadenia, ktoré sú či už spojito, alebo nespojito nastavované ručne, sú napriek tomu prípustné za predpokladu, že majú "stop" polohu, v ktorej môžu byť svetlomety vrátené do počiatočného sklonu podľa definície bodu 4.2.6.1. pomocou obvyklých nastavovacích skrutiek. Tieto ručne ovládané zariadenia musia byť ovládateľné zo sedadla vodiča. Spojitonastaviteľné zariadenia musia mať referenčné značky, ktoré udávajú podmienky naloženia, ktoré vyžadujú nastavenie stretávacieho svetla.Počet polôh zariadení, ktoré nie sú nastaviteľné spojito musí byť taký, aby zabezpečil splnenie rozsahu hodnôt stanovených v bode 4.2.6.1. pre všetky podmienky zaťaženia definované v dodatku 1.Aj pre tieto zariadenia musia byť v blízkosti ovládača jasne vyznačené podmienky zaťaženia podľa dodatku 1, ktoré vyžadujú nastavenie stretávacieho svetla (pozri dodatok 7).4.2.6.2.3. Meranie zmeny sklonu stretávacieho svetla ako funkcie zaťaženia, sa musí vykonať testovacím postupom stanoveným v dodatku 5.4.2.7. Elektrické zapojenieOvládač pre prepnutie na stretávací svetlomet musí vypnúť súčasne všetky diaľkové svetlomety.Stretávacie svetlomety môžu zostať rozsvietené súčasne s diaľkovými svetlometmi.4.2.8. Kontrolka zapojenia obvoduNepovinná.4.2.9. Iné požiadavky:Požiadavky bodu 3.6.2. neplatia pre stretávacie svetlomety.Stretávacie svetlomety sa nesmú neotáčať v závislosti na uhle rejdu riadenia.4.3. Predné hmlové svetlá4.3.1. PrítomnosťNepovinné na motorových vozidlách.Zakázané na prípojných vozidlách.4.3.2. PočetDve.4.3.3. UsporiadanieŽiadne osobitné špecifikácie.4.3.4. Umiestnenie4.3.4.1. V z h ľ a d o m k š í r k e:najvzdialenejší bod svietiacej plochy od pozdĺžnej strednej roviny vozidla nesmie byť ďalej než 400 mm od najvzdialenejšieho vonkajšieho okraja vozidla.4.3.4.2. V z h ľ a d o m k v ý š k e:najmenej 250 mm nad vozovkou.Žiadny bod svietiacej plochy nesmie byť vyššie než najvyšší bod svietiacej plochy stretávacieho svetlometu.4.3.4.3. V z h ľ a d o m k d ĺ ž k e:na prednej časti vozidla: táto podmienka sa považuje za splnenú, ak vyžarované svetlo neobťažuje vodiča ani priamo, ani nepriamo cez spätné zrkadlá a/alebo iné odrážajúce plochy vozidla.4.3.5. Geometrická viditeľnosťDefinovaná uhlami α a β špecifikovanými v bode 1.13.α = 5° smerom hore a dole,β = 45° smerom von a 10° smerom dnu.4.3.6. NasmerovaniePredné hmlové svetlá nesmú meniť svoje nasmerovanie v závislosti uhle vychýlenia predných kolies.Musia smerovať vpred bez toho, aby nevhodne oslňovali alebo obťažovali vodičov prichádzajúcich v opačnom smere alebo ostatných užívateľov vozovky.4.3.7. Elektrické zapojeniePredné hmlové svetlá sa musia dať rozsvecovať a zhasínať nezávisle na diaľkových a stretávacích svetlometoch alebo akejkoľvek ich kombinácii.4.3.8. Kontrolka zapojenia obvoduNepovinná.4.4. Spätné svetlá4.4.1. PrítomnosťPovinné na motorových vozidlách.Nepovinné na prípojných vozidlách.4.4.2. PočetJedno alebo dva.4.4.3. Usporiadanie:Žiadne osobitné špecifikácie.4.4.4. Umiestnenie4.4.4.1. V z h ľ a d o m k š í r k e:žiadne osobitné špecifikácie.4.4.4.2. V z h ľ a d o m k v ý š k e:najmenej 250 mm a najviac 1200 mm nad vozovkou.4.4.4.3. V z h ľ a d o m k d ĺ ž k e:vzadu na vozidle.4.4.5. Geometrická viditeľnosťDefinovaná uhlami α a β špecifikovanými v bode 1.13.α = 15° smerom hore a 5° smerom dole,β = 45° vpravo i vľavo, ak je len jedno svietidlo,β = 45° smerom von a 30° smerom dnu, ak sú dve.4.4.6. NasmerovanieSmerom dozadu.4.4.7. Elektrické zapojenieSpätné svetlá sa môžu rozsvietiť len vtedy, ak je zaradený spätný prevod a ak je zariadenie ovládajúce spúšťanie alebo zastavenie motoru v takej polohe, že je chod motoru možný.Nesmú sa rozsvietiť alebo zostať rozsvietené, ak nie je splnená jedna alebo druhá z vyššie uvedených podmienok.4.4.8. Kontrolka zapojenia obvoduNepovinná.4.5. Smerové svetlá4.5.1. Prítomnosť (pozri dodatok 4)Povinné. Typy smerových svetiel spadajú do kategórií (1, 1a, 1b, 2a, 2b a 5), ktorých zostava tvorí na vozidle usporiadanie ("A" a "B").Usporiadanie "A" platí pre všetky motorové vozidlá.Usporiadanie "B" platí len pre prípojné vozidlá.4.5.2. PočetPočet zariadení je taký, aby mohli dávať signál, ktorý zodpovedá jednému z usporiadaní uvedených v bode 4.5.3.4.5.3. UsporiadanieA: dve predné smerové svetlá nasledovných kategórií:- 1 alebo 1a alebo 1b,ak je vzdialenosť medzi okrajmi svietiacej plochy tohto svetla a svietiacej plochy stretávacieho svetlometu a/alebo prípadnej prednej hmlovky najmenej 40 mm;- 1a alebo 1b,ak je vzdialenosť medzi okrajmi svietiacej plochy tohto svetla a svietiacej plochy stretávacieho svetlometu a/alebo prípadnej prednej hmlovky väčšia než 20 mm a menšia než 40 mm;- 1b,ak je vzdialenosť medzi okrajmi svietiacej plochy tohto svetla a svietiacej plochy stretávacieho svetlometu a/alebo prípadnej prednej hmlovky menšia alebo rovná 20 mm;dve zadné smerové svetlá (kategórie 2a alebo 2b);dve bočné smerové svetlá (kategórie 5).Ak sú montované akékoľvek zariadenia kombinujúce funkciu predného smerového svetla (kategórie 1, 1a, 1b) a bočného smerového svetla (kategória 5), môžu byť pre splnenie požiadavky viditeľnosti podľa bodu 4.5.5. montované dve doplnkové bočné smerové svetlá (kategória 5).B: dve zadné smerové svetlá (kategórie 2a alebo 2b).4.5.4. Umiestnenie4.5.4.1. V z h ľ a d o m k š í r k e:najvzdialenejší okraj svietiacej plochy od strednej pozdĺžnej roviny vozidla nesmie byť ďalej než 400 mm od vonkajšieho obrysu vozidla.Vzdialenosť medzi vnútornými okrajmi oboch svietiacich plôch nesmie byť menšia než 600 mm.Táto vzdialenosť môže byť zmenšená až na 400 mm tam, kde je celková šírka vozidla menšia než 1300 mm.4.5.4.2. V ý š k a n a d v o z o v k o u:4.5.4.2.1. výška plochy výstupu svetla bočných smerových svetiel (kategória 5) nesmie byť pri meraní z najnižšieho bodu menšia než 500 mm alebo pri meraní z najvyššieho bodu väčšia než 1500 mm.4.5.4.2.2. Výška smerových svetiel kategórií 1, 1a, 1b a 2a a 2b, meraná podľa bodu 3.8., nemá byť menšia než 350 mm alebo väčšia než 1500 mm.4.5.4.2.3. Ak konštrukcia vozidla neumožňuje pri meraní podľa vyššie uvedeného spôsobu dodržať tieto limity, môžu byť zvýšené pre bočné smerové svetlá kategórie 5 na 2300 mm a na 2100 mm pre smerové svetlá kategórií 1, 1a, 1b a 2a a 2b.4.5.4.3. V z h ľ a d o m k d ĺ ž k e:vzdialenosť medzi plochou výstupu svetla bočného smerového svetla (kategória 5) a priečnou rovinou, ktorá vyznačuje predný okraj celkovej dĺžky vozidla, nesmie presiahnuť 1800 mm.Ak konštrukcia vozidla neumožňuje vyhovieť minimálnym uhlom viditeľnosti, môže byť táto vzdialenosť zvýšená do 2500 mm.4.5.5. Geometrická viditeľnosťHorizontálne uhly: | pozri dodatok 4. |Vertikálne uhly: | 15° nad i pod horizontálu. Vertikálny uhol smerom pod horizontálu môže byť znížený na 5° u svetiel umiestnených nižšie než 750 mm nad vozovkou. |4.5.6. NasmerovanieAk výrobca stanoví pre montáž osobitné špecifikácie, musia byť dodržané.4.5.7. Elektrické zapojenieSmerové svetlá musia byť zapínané nezávisle na ostatných svietidlách. Všetky smerové svetlá na tej istej strane vozidla sa musia zapínať a vypínať tým istým ovládacím zariadením a musia blikať v zhodnej fáze.4.5.8. Prevádzkové kontrolné zariadeniePovinné pre predné a zadné smerové svetlo. Môže byť optické alebo akustické, alebo obojaké.Ak je optické, má to byť blikajúce svetlo, ktoré aspoň pri poruche ktorejkoľvek prednej alebo zadnej smerovky má zostať buď zhasnuté, alebo rozsvietené bez blikania, alebo výrazne zmeniť frekvenciu.Ak je úplne akustická, má byť zreteľne počuteľná a aspoň pri poruche ktorejkoľvek prednej alebo zadnej smerovky má výrazne zmeniť frekvenciu.Ak je motorové vozidlo vybavené na ťahanie prípojného vozidla, musí mať namontované špeciálne optické prevádzkové kontrolné zariadenie pre smerovky na prípojnom vozidle, pokiaľ kontrolka ťažného vozidla neumožňuje oznámenie poruchy ktorejkoľvek smerovky takto vytvorenej súpravy vozidiel.4.5.9. Iné požiadavkySvetlo bliká frekvenciou 90 ± 30 krát za minútu.Po uvedení ovládača svetelného signálu do činnosti, najdlhšie do jednej sekundy, má nasledovať rozsvietenie svetla a najdlhšie do jeden a pol sekundy prvé zhasnutie svetla. Ak je motorové vozidlo vybavené na ťahanie prípojného vozidla, majú sa ovládacím zariadením smerových svetiel uviesť do činnosti i smerové svetlá prípojného vozidla.V prípade poruchy niektorého zo smerových svetiel, s výnimkou skratu, musia ostatné smerové svetlá ďalej vyžarovať prerušované svetlo, pričom frekvencia prerušovania môže byť pri týchto podmienkach odlišná od nej špecifikovanej frekvencie.4.6. Svetelný výstražný signál4.6.1. | Prítomnosť Prítomnosť Povinné. |4.6.2. | Počet | Ako je špecifikované v zodpovedajúcich nadpisoch bodu 4.5. |4.6.3. | Usporiadanie |4.6.4. | Umiestnenie |4.6.4.1. | Vzhľadom k šírke |4.6.4.2. | Vzhľadom k výške |4.6.4.3. | Vzhľadom k dĺžke |4.6.5. | Geometrická viditeľnosť |4.6.6. | Nasmerovanie |4.6.7. | Elektrické zapojenie Signál sa musí zapínať samostatným ovládačom, ktoré umožňuje smerovým svetlám blikať v zhodnej fáze. |4.6.8. | Kontrolka zapojenia obvodu Povinná. Prerušované signálne svetlo, ktoré môže byť pôsobiť v spojení s kontrolným/-i zariadením/-iami špecifikovaným/-i v bode 4.5.8. |4.6.9. | Iné požiadavky Špecifikované v bode 4.5.9. Ak je motorové vozidlo vybavené na ťahanie prípojného vozidla, musia sa ovládacím zariadením výstražných svetiel dať uviesť do činnosti tiež smerové svetlá na prípojnom vozidle. Výstražný signál musí zostať v činnosti, aj keď zariadenie pre spúšťanie alebo zastavenie motoru je v polohe, keď spustenie motoru nie je možné. |4.7. Brzdové svetlá4.7.1. PrítomnosťPovinné.4.7.2. PočetDve.4.7.3. UsporiadanieŽiadne osobitné špecifikácie.4.7.4. Umiestnenie4.7.4.1. V z h ľ a d o m k š í r k e:Najmenej 600 mm od seba. Táto vzdialenosť sa môže zmenšiť na 400 mm, ak je celková šírka vozidla menšia než 1300 mm.4.7.4.2. V z h ľ a d o m k v ý š k e:Najmenej 350 mm nad vozovkou, najviac 1500 mm alebo najviac 2100 mm, ak tvar karosérie nedovoľuje dodržať výšku 1500 mm.4.7.4.3. V z h ľ a d o m k d ĺ ž k e:Na zadnej časti vozidla.4.7.5. Geometrická viditeľnosťHorizontálny uhol: | 45° smerom von a smerom dovnútra. |Vertikálny uhol: | 15° nad a pod horizontálou. Vertikálny uhol pod horizontálou sa však môže zmenšiť na 5°, ak je výška svietidiel na vozovkou menšia než 750 mm. |4.7.6. NasmerovanieSmerom dozadu od vozidla.4.7.7. Elektrické zapojenieBrzdové svetlá sa musia rozsvietiť, keď sa uvedie do činnosti prevádzková brzda. Nemusia byť v činnosti, pokiaľ je zariadenie pre spúšťanie a/alebo zastavovanie motoru v polohe, v ktorej nemôže motor pracovať.4.7.8. Prevádzkové kontrolné zariadenieNepovinné. Ak je namontované, musí vydávať neprerušované varovné svetlo, ktoré sa rozsvieti v prípade poruchy niektorého brzdového svetla.4.8. Svetlo na osvetlenie zadnej registračnej tabuľky4.8.1. | Prítomnosť Povinné. |4.8.2. | Počet | Také, aby zariadenie bolo schopné osvetliť priestor pre registračnú tabuľku |4.8.3. | Usporiadanie |4.8.4. | Umiestnenie |4.8.4.1. | Vzhľadom k šírke |4.8.4.2. | Vzhľadom k výške |4.8.4.3. | Vzhľadom k dĺžke |4.8.5. | Geometrická viditeľnosť |4.8.6. | Nasmerovanie |4.8.7. | Elektrické zapojenie Žiadne osobitné špecifikácie. |4.8.8. | Kontrolka zapojenia obvodu Nepovinná. Ak je, musí byť jej funkcia zabezpečená rovnakým kontrolným zariadením, ktorá je predpísaná pre predné a zadné obrysové svetlá. |4.8.9. | Iné požiadavky Keď je svetlo na osvetlenie zadnej registračnej tabuľky združené so zadným obrysovým svetlom alebo zlúčené s brzdovým svetlom, alebo so zadnou hmlovkou, môžu sa fotometrické vlastnosti svetla pre osvetlenie zadnej registračnej tabuľky meniť pri rozsvietení brzdového svetla alebo zadnej hmlovky. |4.9. Predné obrysové svetlá4.9.1. PrítomnosťPovinné na všetkých motorových vozidlách.Povinné na prípojných vozidlách širších než 1600 mm.Nepovinné na prípojných vozidlách so šírkou nepresahujúcou 1600 mm.4.9.2. PočetDve.4.9.3. Usporiadanie:Žiadne osobitné špecifikácie.4.9.4. Umiestnenie4.9.4.1. V z h ľ a d o m k š í r k e:najvzdialenejší bod svietiacej plochy od pozdĺžnej strednej roviny vozidla nesmie byť ďalej než 400 mm od najvzdialenejšieho vonkajšieho okraja vozidla.V prípade prípojného vozidla nesmie byť najvzdialenejší bod svietiacej plochy od strednej pozdĺžnej roviny ďalej než 150 mm od najvzdialenejšieho vonkajšieho okraja vozidla. Vzdialenosť medzi vnútornými okrajmi oboch svietiacich plôch musí byť najmenej 600 mm.Táto vzdialenosť sa môže zmenšiť na 400 mm, ak je celková šírka vozidla menšia než 1300 mm.4.9.4.2. V z h ľ a d o m k v ý š k e:nad vozovkou: najmenej 350 mm a najviac 1500 mm alebo najviac 2100 mm, ak tvar karosérie nedovoľuje, aby bola dodržaná výška 1500 mm.4.9.4.3. V z h ľ a d o m k d ĺ ž k e:Žiadne osobitné špecifikácie.4.9.4.4. Tam, kde je predné obrysové svetlo zlúčené s iným svetlom, musí svietiaca plocha tohto iného svetla vyhovovať požiadavkám na umiestnenie (body 4.9.4.1. až 4.9.4.3.).4.9.5. Geometrická viditeľnosťHorizontálny uhol oboch predných obrysových svetiel:45° dovnútra a 80° von.V prípade prípojných vozidiel môže byť uhol dovnútra zmenšený na 5°.Vertikálny uhol:15° nad a pod horizontálu. Vertikálny uhol pod horizontálu môže byť zmenšený na 5° v prípade svietidiel, ktoré sú nad vozovkou nižšie než 750 mm.4.9.6. NasmerovanieSmerom dopredu.4.9.7. Elektrické zapojenieŽiadne osobitné špecifikácie.4.9.8. Kontrolka zapojenia obvoduPovinná. Táto kontrolka nebliká a nevyžaduje sa, ak sa dá osvetlenie prístrojovej dosky zapnúť len súčasne s prednými obrysovými svetlami.4.10. Zadné obrysové svetlá4.10.1. PrítomnosťPovinné.4.10.2. PočetDve.4.10.3. UsporiadanieŽiadne osobitné špecifikácie.4.10.4. Umiestnenie4.10.4.1. V z h ľ a d o m k š í r k e:najvzdialenejší bod svietiacej plochy od pozdĺžnej strednej roviny vozidla nesmie byť ďalej než 400 mm od najvzdialenejšieho vonkajšieho okraja vozidla.Vzdialenosť medzi vnútornými okrajmi oboch svietiacich plôch musí byť najmenej 600 mm. Táto vzdialenosť sa môže zmenšiť na 400 mm, ak je celková šírka vozidla menšia než 1300 mm.4.10.4.2. V z h ľ a d o m k v ý š k e:nad vozovkou: najmenej 350 mm a najviac 1500 mm alebo najviac 2100 mm, ak tvar karosérie nedovoľuje, aby bola dodržaná výška 1500 mm.4.10.4.3. V z h ľ a d o m k d ĺ ž k e:na zadnej časti vozidla.4.10.5. Geometrická viditeľnosťHorizontálny uhol: | 45° dovnútra a 80° von. |Vertikálny uhol: | 15° nad a pod horizontálu. Vertikálny uhol pod horizontálu môže byť zmenšený na 5° v prípade svietidiel montovaných nižšie než 750 mm nad vozovkou. |4.10.6. NasmerovanieSmerom dozadu.4.10.7. Elektrické zapojenieŽiadne osobitné špecifikácie.4.10.8. Kontrolka zapojenia obvoduPovinná. Musí byť združená s kontrolkou predných obrysových svetiel.4.11. Zadné hmlové svetlo4.11.1. PrítomnosťPovinné.4.11.2. PočetJedno, druhé je nepovinné.4.11.3. UsporiadanieŽiadne osobitné špecifikácie.4.11.4. Umiestnenie4.11.4.1. V z h ľ a d o m k š í r k e:ak je montovaná len jedna zadná hmlovka, musí byť vzhľadom na strednú pozdĺžnu rovinu vozidla umiestnená na opačnej strane, než je predpísaná premávka v štáte registrácie; referenčný stred môže byť tiež umiestnený v strednej pozdĺžnej rovine vozidla.4.11.4.2. V z h ľ a d o m k v ý š k e:medzi 250 mm a 1000 mm nad vozovkou.4.11.4.3. V z h ľ a d o m k d ĺ ž k e:vzadu na vozidle.4.11.5. Geometrická viditeľnosťHorizontálny uhol: | 25° dovnútra i von. |Vertikálny uhol: | 5° nad i pod horizontálu. |4.11.6. NasmerovanieSmerom dozadu.4.11.7. Elektrické zapojenieZapojenie musí byť také, aby zadná hmlovka mohla svietiť len vtedy, ak sú zapojené stretávacie alebo diaľkové svetlomety, alebo predné hmlovky, alebo ich kombinácia. Zapojenie musí byť také, aby pri zapnutí zadnej hmlovky bola táto schopná pracovať spoločne s diaľkovým svetlom, stretávacím svetlom a prednými hmlovkami.Keď je zadná hmlovka zapnutá, nesmie prepnutie z diaľkového svetla na stretávacie svetlo a naopak vypnúť zadnú hmlovku.Ak sú montované predné hmlovky, musí byť možné vypnúť zadnú hmlovku nezávisle na vypínaní predných hmloviek.4.11.8. Kontrolka zapojenia obvoduPovinná. Nezávislé a neblikajúce varovné svetlo.4.11.9. Iné požiadavkyVzdialenosť medzi zadnou hmlovkou a každým z brzdových svetiel musí byť vo všetkých prípadoch väčšia než 100 mm.4.12. Parkovacie svetlo4.12.1. PrítomnosťNa motorových vozidlách, ktoré nepresahujú 6 m dĺžky a 2 m šírky: nepovinné.Na všetkých ostatných vozidlách: zakázané.4.12.2. PočetZávislé na usporiadaní.4.12.3. Usporiadanie- buď dve svetlá vpredu a dve svetlá vzadu,- alebo po jednom svetle na každej strane.4.12.4. Umiestnenie4.12.4.1. V z h ľ a d o m k š í r k e:najvzdialenejší bod svietiacej plochy od pozdĺžnej strednej roviny vozidla nesmie byť ďalej než 400 mm od najvzdialenejšieho vonkajšieho okraja vozidla.Okrem toho v prípade dvojice svetiel, musia byť umiestnené na bokoch vozidla.4.12.4.2. V z h ľ a d o m k v ý š k e:nad vozovkou: | najmenej 350 mm; najviac 1500 mm alebo 2100 mm, ak tvar karosérie nedovoľuje dodržať výšku 1500 mm. |4.12.4.3. V z h ľ a d o m k d ĺ ž k e:Žiadne osobitné špecifikácie.4.12.5. Geometrická viditeľnosťHorizontálny uhol: | 45° smerom von, smerom dopredu a smerom dozadu. |Vertikálny uhol: | 15° nad a pod horizontálu. Vertikálny uhol pod horizontálou sa však môže zmenšiť až na 5°, ak je výška svetla nad vozovkou menšia než 750 mm. |4.12.6. NasmerovanieTaké, aby svetlá spĺňali špecifikované podmienky týkajúce sa viditeľnosti dopredu i dozadu.4.12.7. Elektrické zapojenieZapojenie musí umožniť zapínanie parkovacieho/-ích svetla/-iel na tej istej strane vozidla, nezávisle na akýchkoľvek iných svietidlách.Parkovacie svetlo/-á musí byť schopné funkcie, aj keď je zariadenie pre spúšťanie a/alebo zastavovanie motoru v polohe, v ktorej nemôže motor pracovať.4.12.8. Kontrolka zapojenia obvoduNepovinná. Ak existuje, nesmie sa zameniť s kontrolkou obrysových svetiel.4.12.9. Iné požiadavkyFunkcia tohto svetla môže byť tiež zabezpečená súčasným zapnutím predných a zadných obrysových svetiel na tej istej strane vozidla.4.13. Doplnkové obrysové svetlo4.13.1. PrítomnosťPovinné na vozidlách, ktoré presahujú šírku 2,10 m.Nepovinné na vozidlách o šírke medzi 1,80 a 2,10 m.Doplnkové obrysové svetlo je nepovinné na podvozku s kabínou.4.13.2. PočetDve viditeľné spredu a dve viditeľné zozadu.4.13.3. UsporiadanieŽiadne osobitné špecifikácie.4.13.4. Umiestnenie4.13.4.1. V z h ľ a d o m k š í r k e:Vpredu a vzadu: | čo možno najbližšie k najvzdialenejšiemu okra vonkajšiemu okraju vozidla. Táto podmienka sa považuje za splnenú, ak najvzdialenejší bod svietiacej plochy od pozdĺžnej strednej roviny vozidla nie je ďalej než 400 mm od najvzdialenejšieho vonkajšieho okraja vozidla. |4.13.4.2. V z h ľ a d o m k v ý š k e:Vpredu: | Motorové vozidlá: horizontálna rovina dotýkajúca sa horného okraja svietiacej plochy zariadenia, nie je nižšie, než je horizontálna rovina dotýkajúca sa horného okraja priehľadnej zóny predného okna. Prívesy a návesy: v maximálnej výške, kompatibilné s požiadavkami týkajúcimi sa šírky, konštrukcie a prevádzkových požiadaviek vozidla a symetrie svetiel. |Vzadu: | V maximálnej výške, kompatibilné s požiadavkami týkajúcimi sa šírky, konštrukcie a prevádzkových požiadaviek vozidla a symetrie svetiel. |4.13.4.3. V z h ľ a d o m k d ĺ ž k e:Žiadne osobitné špecifikácie.4.13.5. Geometrická viditeľnosť:Horizontálny uhol: 80° smerom von.Vertikálny uhol: 5° nad a 20° pod horizontálou.4.13.6. NasmerovanieTaké, aby svetlá spĺňali požiadavky viditeľnosti dopredu i dozadu.4.13.7. Elektrické zapojenieŽiadne osobitné špecifikácie.4.13.8. Kontrolka zapojenia obvoduNepovinná. Ak existuje, musí byť jej funkcia zabezpečená kontrolkou požadovanou pre predné a zadné obrysové svetlá.4.13.9. Iné požiadavkyZa predpokladu, že boli splnené všetky ostatné podmienky, môžu byť svetlo viditeľné spredu a svetlo viditeľné zozadu na tej istej strane vozidla združené jednom zariadení.Umiestnenie doplnkového obrysového svetla musí byť voči príslušnému obrysovému svetlu také, aby vzdialenosť medzi priemetmi vzájomne najbližších bodov svietiacich plôch oboch posudzovaných svetiel na priečnu rovinu nebola menšia než 200 mm.4.14. Zadné odrazové sklo, iné než trojuholníkové4.14.1. PrítomnosťPovinné na motorových vozidlách.Nepovinné na prípojných vozidlách za predpokladu, že sú zoskupené s inými zariadeniami zadnej svetelnej signalizácie.4.14.2. PočetDve.Doplnkové odrazové zariadenia a materiály sú prípustné za predpokladu, že neznehodnocujú účinnosť povinných zariadení pre osvetlenie a svetelnú signalizáciu.4.14.3. UsporiadanieŽiadne osobitné špecifikácie.4.14.4. Umiestnenie4.14.4.1. V z h ľ a d o m k š í r k e:najvzdialenejší bod svietiacej plochy odrazového skla od pozdĺžnej strednej roviny vozidla nesmie byť ďalej než 400 mm od najvzdialenejšieho vonkajšieho okraja vozidla.Vzdialenosť medzi vnútornými okrajmi odrazových skiel nesmie byť menšia než 600 mm. Táto vzdialenosť sa môže zmenšiť až na 400 mm, ak je celková šírka vozidla menšia než 1300 mm.4.14.4.2. V z h ľ a d o m k v ý š k e:nad vozovkou: najmenej 350 mm a najviac 900 mm.4.14.4.3. V z h ľ a d o m k d ĺ ž k e:Na zadnej časti vozidla.4.14.5. Geometrická viditeľnosťHorizontálny uhol: | 30° smerom dovnútra a smerom von. |Vertikálny uhol: | 15° nad a pod horizontálou. Vertikálny uhol pod horizontálou sa však môže zmenšiť až na 5°, ak je výška odrazového skla nad vozovkou menšia než 750 mm. |4.14.6. NasmerovanieSmerom dozadu.4.14.7. Iné požiadavkySvietiaca plocha odrazového skla môže mať časti spoločné s časťou svietiacej plochy ktoréhokoľvek iného zadného svetla.4.15. Zadné odrazové sklo trojuholníkové4.15.1. PrítomnosťPovinné na prípojných vozidlách.Zakázané na motorových vozidlách.4.15.2. PočetDve.Doplnkové odrazné zariadenia a materiály sú prípustné za predpokladu, že neznehodnocujú účinok povinných zariadení pre osvetlenie a svetelnú signalizáciu.4.15.3. UsporiadanieVrchol trojuholníka musí smerovať hore.4.15.4. Umiestnenie4.15.4.1. V z h ľ a d o m k š í r k e:najvzdialenejší bod svietiacej plochy odrazového skla od pozdĺžnej strednej roviny vozidla nesmie byť ďalej než 400 mm od najvzdialenejšieho vonkajšieho okraja vozidla.Vzdialenosť medzi vnútornými okrajmi odrazových skiel nesmie byť menšia než 600 mm. Táto vzdialenosť sa môže zmenšiť až na 400 mm, ak je celková šírka vozidla menšia než 1300 mm.4.15.4.2. V z h ľ a d o m k v ý š k e:nad vozovkou: najmenej 350 mm a najviac 900 mm.4.15.4.3. V z h ľ a d o m k d ĺ ž k e:na zadnej časti vozidla.4.15.5. Geometrická viditeľnosťHorizontálny uhol: | 30° smerom dovnútra a smerom von. |Vertikálny uhol: | 15° nad a pod horizontálou. Vertikálny uhol pod horizontálou sa však môže zmenšiť až na 5°, ak je výška odrazového skla nad vozovkou menšia ako 750 mm. |4.15.6. NasmerovanieSmerom dozadu.4.15.7. Iné požiadavkyVo vnútri trojuholníka nesmie byť umiestnené žiadne svetlo.4.16. Predné odrazové sklo, iné než trojuholníkové4.16.1. PrítomnosťPovinné na prípojných vozidláchNepovinné na motorových vozidlách.4.16.2. PočetDve.Doplnkové odrazné zariadenia a materiály sú prípustné za predpokladu, že neznehodnocujú účinok povinných zariadení pre osvetlenie a svetelnú signalizáciu.4.16.3. UsporiadanieŽiadne osobitné špecifikácie.4.16.4. Umiestnenie4.16.4.1. V z h ľ a d o m k š í r k e:najvzdialenejší bod svietiacej plochy odrazového skla od pozdĺžnej strednej roviny vozidla nesmie byť ďalej než 400 mm od najvzdialenejšieho vonkajšieho okraja vozidla.V prípade prípojného vozidla nesmie byť najvzdialenejší bod svietiacej plochy odrazového skla od pozdĺžnej strednej roviny vozidla ďalej než 150 mm od najvzdialenejšieho vonkajšieho okraja vozidla.Vzdialenosť medzi vnútornými okrajmi odrazových skiel nesmie byť menšia než 600 mm. Táto vzdialenosť sa môže zmenšiť až na 400 mm, ak je celková šírka vozidla menšia než 1300 mm.4.16.4.2. V z h ľ a d o m k v ý š k e:nad vozovkou: najmenej 350 mm a najviac 900 mm, alebo 1500 mm, ak konštrukcia vozidla neumožní dodržať výšku 900 mm.4.16.4.3. V z h ľ a d o m k d ĺ ž k e:na prednej časti vozidla.4.16.5. Geometrická viditeľnosťHorizontálny uhol: | 30° smerom dovnútra a smerom von. Ak nie je možné pre nastaviteľnú ťažnú tyč dodržať uhol dovnútra 30°, môže byť znížený na 10°. |Vertikálny uhol: | 15° nad a pod horizontálou. Vertikálny uhol pod horizontálou sa môže zmenšiť na 5°, ak je výška odrazového skla nad vozovkou menšia než 750 mm. |4.16.6. NasmerovanieSmerom dopredu.4.16.7. Iné požiadavkySvietiaca plocha odrazového skla môže mať časti spoločné s časťou svietiacej plochy predného obrysového svetla.4.17. Bočné odrazové sklo, iné než trojuholníkové4.17.1. PrítomnosťPovinné:- na všetkých motorových vozidlách s dĺžkou presahujúcou 6 m,- na všetkých prípojných vozidlách;Nepovinné:- na motorových vozidlách s dĺžkou nepresahujúcou 6 m.4.17.2. Minimálny počet na jednej straneTaký, aby boli dodržané pravidlá pre pozdĺžne umiestnenie.Doplnkové odrazové zariadenia a materiály sú prípustné za predpokladu, že neznehodnocujú účinok povinných zariadení pre osvetlenie a svetelnú signalizáciu.4.17.3. UsporiadanieŽiadne osobitné špecifikácie.4.17.4. Umiestnenie4.17.4.1. V z h ľ a d o m k š í r k e:Žiadne osobitné špecifikácie.4.17.4.2. V z h ľ a d o m k v ý š k e:nad vozovkou: najmenej 350 mm a najviac 900 mm. Ak konštrukcia vozidla neumožňuje dodržať túto maximálnu hodnotu, môže byť limit zvýšený na 1500 mm.4.17.4.3. V z h ľ a d o m k d ĺ ž k e:Najmenej jedno bočné odrazové sklo musí byť umiestnené v strednej tretine vozidla, pričom najprednejšie bočné odrazové sklo nesmie byť od prednej časti vozidla ďalej než 3 m; v prípade prípojných vozidiel sa pri meraní berie do úvahy dĺžka ťažnej tyče.Vzdialenosť medzi dvoma susednými bočnými odrazovými sklami nepresiahne 3 m.Ak konštrukcia vozidla neumožňuje splniť túto požiadavku, môže sa táto vzdialenosť zväčšiť na 4 m. Vzdialenosť medzi najzadnejším bočným odrazovým sklom a zadnou časťou vozidla nepresiahne 1 m.Pre motorové vozidlá, ktorých dĺžka nepresahuje 6 m, však postačuje, aby mali na každej strane montované jedno bočné odrazové sklo v prvej tretine a/alebo jedno v poslednej tretine dĺžky vozidla.4.17.5. Geometrická viditeľnosťHorizontálny uhol: | 45° smerom dopredu a smerom dozadu. |Vertikálny uhol: | 15° nad a pod horizontálou. Vertikálny uhol pod horizontálou sa však môže zmenšiť na 5°, ak je výška odrazového skla nad vozovkou menšia než 750 mm. |4.17.6. NasmerovanieReferenčná os odrazového skla musí byť horizontálna a kolmá na strednú pozdĺžnu rovinu a musí smerovať von.4.17.7. Iné požiadavkyReferenčná plocha odrazového skla môže mať časti spoločné s časťou svietiacej plochy akéhokoľvek iného bočného svetla.4.18. Bočné obrysové svetlo4.18.1. PrítomnosťPovinné:- všetkých vozidlách s dĺžkou, ktorá prekračuje 6 m, s výnimkou podvozku s kabínou;Nepovinné:- na vozidlách s dĺžkou nepresahujúcou 6 m.Dĺžka prívesov sa počíta vrátane ťažnej tyče.4.18.2. Minimálny počet na jednej straneTaký, aby boli dodržané pravidlá pre pozdĺžne umiestnenie.4.18.3. UmiestnenieŽiadne osobitné špecifikácie.4.18.4. Umiestnenie4.18.4.1. V z h ľ a d o m k š í r k e:Žiadne osobitné špecifikácie.4.18.4.2. V z h ľ a d o m k v ý š k e:nad vozovkou: najmenej 350 mm a najviac 900 mm. Ak konštrukcia vozidla neumožňuje dodržať túto maximálnu hodnotu, môže byť limitná hodnota zvýšená na 2100 mm.4.18.4.3. V z h ľ a d o m k d ĺ ž k e:najmenej jedno bočné obrysové svetlo musí byť umiestnené v strednej tretine vozidla, pričom najprednejšie bočné svetlo nesmie byť od prednej časti vozidla ďalej než 3 m; v prípade prípojných vozidiel sa pri meraní dĺžky berie do úvahy dĺžka ťažnej tyče.Vzdialenosť medzi dvoma susednými bočnými obrysovými svetlami nepresiahne 3 m.Ak konštrukcia vozidla neumožňuje splniť túto požiadavku, môže sa táto vzdialenosť zväčšiť na 4 m. Vzdialenosť medzi najzadnejším bočným obrysovým svetlom a zadnou časťou vozidla nesmie presiahnuť 1 m. Pre vozidlá, ktorých dĺžka nepresahuje 6 m a pre podvozky a kabínou však stačí, aby mali na každej strane montované jedno bočné obrysové svetlo v prvej tretine a/alebo jedno v poslednej tretine dĺžky vozidla.4.18.5. Geometrická viditeľnosťHorizontálny uhol: | 45° smerom dopredu a smerom dozadu; avšak pre Vozidlá, pre ktoré je montáž bočných obrysových svetiel nepovinná, môže byť však táto hodnota znížená na 30°. |Vertikálny uhol: | 15° nad a pod horizontálou. Vertikálny uhol pod horizontálou sa však môže zmenšiť na 5°, a k je výška odrazového skla menšia než 750 mm. |4.18.6. NasmerovanieSmerom na bok.4.18.7. Elektrické zapojenieŽiadne osobitné špecifikácie.4.18.8. Kontrolka zapojenia obvoduNepovinná. Ak existuje, musí byť jej funkcia zabezpečovaná kontrolkou pre predné a zadné obrysové svetlá.4.18.9. Iné požiadavkyAk je bočné obrysové svetlo združené so zadným obrysovým svetlom zlúčeným so zadnou hmlovou, alebo je samé s týmto svetlom zlúčené, môžu sa fotometrické vlastnosti bočného obrysového svetla meniť počas doby činnosti zadnej hmlovky.5. ZHODA VÝROBY5.1. Každé sériovo vyrobené vozidlo musí byť, z hľadiska montáže zariadenia pre osvetlenie a svetelnú signalizáciu a ich charakteristík, v súlade s touto smernicou.[1] V prípade zariadenia na osvetlenie zadnej registračnej tabuľky a smerových svetiel (kategória 5) nahradiť "svietiaca plocha" pojmom "plocha výstupu svetla" tam, kde svietiaca plocha nie je.[2] V prípade zariadenia na osvetlenie zadnej registračnej tabuľky a smerových svetiel (kategória 5) nahradiť "svietiaca plocha" pojmom "plocha výstupu svetla" tam, kde svietiaca plocha nie je.[3] V prípade zariadenia na osvetlenie zadnej registračnej tabuľky a smerových svetiel (kategória 5) nahradiť "svietiaca plocha" pojmom "plocha výstupu svetla" tam, kde svietiaca plocha nie je.[4] V prípade zariadenia na osvetlenie zadnej registračnej tabuľky a smerových svetiel (kategória 5) nahradiť "svietiaca plocha" pojmom "plocha výstupu svetla" tam, kde svietiaca plocha nie je.[5] Označované takisto ako "biele" alebo "bezfarebné" odrazové sklo.--------------------------------------------------PRÍLOHA IIVZOR+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Smernica Komisie 2014/80/EÚ z  20. júna 2014 , ktorou sa mení príloha II k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/118/ES o ochrane podzemných vôd pred znečistením a zhoršením kvality  Text s významom pre EHP

text:
               21.6.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 182/52

         SMERNICA KOMISIE 2014/80/EÚ
   z 20. júna 2014,
   ktorou sa mení príloha II k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/118/ES o ochrane podzemných vôd pred znečistením a zhoršením kvality
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/118/ES z 12. decembra 2006 o ochrane podzemných vôd pred znečistením a zhoršením kvality (1), a najmä na jej článok 8,
   keďže:

               (1)

               Z prvého preskúmania na základe článku 10 smernice 2006/118/ES vyplynulo, že nie je dispozícii dosť informácií na to, aby sa v prílohe I k uvedenej smernici stanovili nové normy kvality podzemných vôd vzhľadom na akékoľvek znečisťujúce látky, ale zároveň, že v súlade s článkom 8 uvedenej smernice sú potrebné technické úpravy v prílohe II k danej smernici.

               (2)

               Je potrebné uplatňovať spoločné zásady na určovanie pozaďových úrovní s cieľom zlepšiť porovnateľnosť prahových hodnôt.

               (3)

               Dusík a fosfor v podzemných vodách vykazujú nezanedbateľný potenciál rizika eutrofizácie pre súvisiace povrchové vody a priamo závislé suchozemské ekosystémy. Členské štáty by pri stanovovaní prahových hodnôt mali ako faktor prispievajúci k celkovému obsahu dusíka a k celkovému obsahu fosforu vziať do úvahy nielen dusičnany, ktoré už sú zahrnuté v prílohe I k smernici 2006/118/ES, a čpavok zahrnutý v prílohe II k uvedenej smernici, ale aj dusitany, buď ako také alebo vo forme fosforečnanov.

               (4)

               Mala by sa uznať potreba získať nové informácie o iných látkach, ktoré by mohli predstavovať riziko, ako aj potreba reagovať na ne. Preto by sa v rámci spoločnej stratégie uplatňovania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (2) mal zostaviť kontrolný zoznam látok znečisťujúcich podzemnú vodu s cieľom zvýšiť dostupnosť údajov z monitorovania látok, ktoré predstavujú alebo by mohli predstavovať ohrozenie útvarov podzemnej vody, a uľahčiť tak identifikáciu látok vrátane nových znečisťujúcich látok, pre ktoré by sa mali stanoviť normy kvality podzemnej vody alebo prahové hodnoty.

               (5)

               Informácie, ktoré poskytujú členské štáty o znečisťujúcich látkach, a indikátory, pre ktoré sa určili prahové hodnoty, predovšetkým vzhľadom na metodiku týkajúcu sa posúdenia chemického stavu podzemných vôd, sa v prvom pláne manažmentu povodia ukázali ako nedostatočné pre správne pochopenie a porovnanie výsledkov. Príslušné požiadavky týkajúce sa informácií, ktoré sa majú poskytnúť, by sa mali objasniť a doplniť, aby sa zabezpečila transparentnosť posúdenia. Poskytnuté informácie by takisto uľahčili porovnanie výsledkov posúdenia chemického stavu jednotlivých členských štátov a predstavovali by prínos pre budúce možné zladenie metodík stanovovania hraničných hodnôt pre podzemné vody.

               (6)

               Smernica 2006/118/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

               (7)

               Opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 9 smernice 2006/118/ES,

         PRIJALA TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Príloha II k smernici 2006/118/ES sa mení v súlade s prílohou k tejto smernici.
   Článok 2
   1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 24 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení.
   Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
   2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   Článok 3
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 4
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Bruseli 20. júna 2014

            Za Komisiu

            predseda

         José Manuel BARROSO

      (1)  Ú. v. EÚ L 372, 27.12.2006, s. 19.

      (2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).

      PRÍLOHA
      Príloha II k smernici 2006/118/ES sa mení takto:

                  1.

                  V časti A sa bod 3 nahrádza takto:

                              „3.

                              Kedykoľvek sa z prirodzených hydrogeologických dôvodov vyskytnú zvýšené pozaďové úrovne látok, iónov alebo ich indikátorov, zohľadnia sa uvedené pozaďové úrovne v príslušných útvaroch podzemných vôd pri stanovovaní prahových hodnôt. Pri určovaní pozaďových úrovní by sa mali zohľadniť tieto zásady:

                                          a)

                                          určovanie pozaďových úrovní by malo byť založené na charakterizácii útvarov podzemných vôd v súlade s prílohou II k smernici 2000/60/ES a na výsledkoch monitorovania podzemných vôd v súlade s prílohou V k uvedenej smernici. Pri stratégii monitorovania a výklade údajov by sa mala zohľadniť skutočnosť, že podmienky prúdenia a chemického zloženia podzemných vôd sa menia laterálne a horizontálne;

                                          b)

                                          ak sú k dispozícii len obmedzené údaje z monitorovania, mali by sa získať ďalšie údaje a dovtedy by sa pozaďové úrovne mali stanoviť na základe obmedzených údajov z monitorovania, prípadne prostredníctvom zjednodušeného postupu použitia čiastkových vzoriek, pri ktorom indikátory nevykazujú žiadny vplyv ľudskej činnosti. Ak sú k dispozícii informácie o geochemických prenosoch a procesoch, mali by sa takisto zohľadniť;

                                          c)

                                          ak sú k dispozícii nedostatočné údaje z monitorovania podzemných vôd a informácie o geochemických prenosoch a procesoch nie sú vyhovujúce, mali by sa získať ďalšie údaje a dovtedy by sa pozaďové úrovne mali odhadnúť, prípadne na základe štatistických referenčných výsledkov pre rovnaký typ zvodnených vrstiev v iných oblastiach, z ktorých je k dispozícii viac údajov z monitorovania.“

                  2.

                  v časti B bode 1 sa dopĺňajú tieto položky:
                  „Dusitany
                  Fosfor (celkový obsah)/fosforečnany (1)

                     (1)  Členské štáty sa môžu rozhodnúť určiť prahové hodnoty buď pre fosfor (celkový obsah) alebo pre fosforečnany.“"

                  3.

                  Časť C sa nahrádza takto:

                     „Časť C

                     Informácie, ktoré poskytnú členské štáty v súvislosti so znečisťujúcimi látkami, pre ktoré sa určili prahové hodnoty

                  Členské štáty do plánov manažmentu povodia, ktoré sa majú predložiť v súlade s článkom 13 smernice 2000/60/ES, zahrnú informácie o spôsobe, akým sa dodržiaval postup uvedený v časti A tejto prílohy.
                  Poskytnú najmä:

                              a)

                              informácie o každom útvare alebo skupine útvarov podzemných vôd charakterizovaných ako ohrozených vrátane:

                                          i)

                                          veľkosti útvarov;

                                          ii)

                                          každej znečisťujúcej látky alebo indikátora znečistenia, na základe ktorých sa útvary podzemných vôd charakterizovali ako ohrozené;

                                          iii)

                                          cieľov kvality životného prostredia, s ktorými riziko súvisí, vrátane skutočného alebo možného použitia alebo funkcií útvaru podzemnej vody, ako aj vzťahu medzi útvarmi podzemnej vody a súvisiacimi povrchovými vodami a priamo závislými suchozemskými ekosystémami;

                                          iv)

                                          prirodzených pozaďových úrovní v útvaroch podzemných vôd v prípade prirodzene sa vyskytujúcich látok;

                                          v)

                                          informácií o prekročení prahových hodnôt v prípade ich prekročenia.

                              b)

                              prahové hodnoty, či už platia na celoštátnej úrovni, na úrovni oblasti povodia alebo časti medzinárodnej oblasti povodia, ktoré leží na území členského štátu alebo na úrovni jednotlivých útvarov alebo skupiny útvarov podzemných vôd;

                              c)

                              vzťah medzi prahovými hodnotami a:

                                          i)

                                          v prípade prirodzene sa vyskytujúcich látok pozaďovými úrovňami;

                                          ii)

                                          súvisiacimi povrchovými vodami a priamo závislými suchozemskými ekosystémami;

                                          iii)

                                          cieľmi kvality životného prostredia a ďalšími normami na ochranu vody, ktoré existujú na vnútroštátnej alebo medzinárodnej úrovni alebo na úrovni Únie;

                                          iv)

                                          akýmikoľvek významnými informáciami z hľadiska toxikológie, ekotoxikológie, stálosti, bioakumulačného potenciálu a tendencie rozptylu znečisťujúcich látok.

                              d)

                              metodiku určenia pozaďových úrovní na základe zásad stanovených v časti A bode 3.

                              e)

                              dôvody neurčenia prahových hodnôt pre akékoľvek znečisťujúce látky a indikátory identifikované v časti B.

                              f)

                              kľúčové prvky posúdenia chemického stavu podzemných vôd vrátane úrovne, metódy a obdobia zhromažďovania výsledkov z monitorovania, vymedzenia prijateľnej miery prekročenia a metódy jeho výpočtu v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. c) bod i) a bodu 3 prílohy III.

                        Ak niektoré z údajov uvedených v písmenách a) až f) nie sú zahrnuté do plánov manažmentu povodia, členské štáty poskytnú odôvodnenie tejto skutočnosti v predmetných plánoch.“