                  20.9.2017

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 242/6

            SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2017/1564
      z 13. septembra 2017
      o určitých povolených spôsoboch použitia určitých diel a iných predmetov ochrany chránených autorským právom a s ním súvisiacimi právami v prospech osôb, ktoré sú nevidiace, zrakovo postihnuté alebo postihnuté inou poruchou čítania, a o zmene smernice 2001/29/ES o zosúladení niektorých aspektov autorských práv a s nimi súvisiacich práv v informačnej spoločnosti
      EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114,
      so zreteľom na návrh Európskej komisie,
      po predložení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
      so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
      konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
      keďže:

                  (1)

                  Právne akty Únie v oblasti autorského práva a s ním súvisiacich práv poskytujú právnu istotu a vysokú úroveň ochrany pre nositeľov práv a tvoria harmonizovaný právny rámec. Uvedený rámec prispieva k riadnemu fungovaniu vnútorného trhu a podporuje inovácie, tvorbu, investície a výrobu nového obsahu, a to aj v digitálnom prostredí. Takisto sa zameriava na podporu prístupu k vedomostiam a kultúre prostredníctvom ochrany diel a iných predmetov ochrany a prostredníctvom povolenia výnimiek alebo obmedzení, ktoré sú vo verejnom záujme. Mala by sa zaručiť spravodlivá rovnováha práv a záujmov medzi nositeľmi práv a používateľmi.

                  (2)

                  Práva nositeľov práv v oblasti autorského práva a s ním súvisiacich práv sa harmonizujú v smerniciach Európskeho parlamentu a Rady 96/9/ES (3), 2001/29/ES (4), 2006/115/ES (5) a 2009/24/ES (6). Tieto smernice spolu so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2012/28/EÚ (7) stanovujú úplný zoznam výnimiek z týchto práv a ich obmedzení, ktoré za určitých podmienok umožňujú použitie obsahu bez súhlasu nositeľov práv tak, aby sa dosiahli určité politické ciele.

                  (3)

                  Osoby, ktoré sú nevidiace, zrakovo postihnuté alebo postihnuté inou poruchou čítania naďalej čelia mnohým prekážkam v prístupe ku knihám a iným tlačeným materiálom chráneným autorským právom alebo s ním súvisiacimi právami. So zreteľom na práva nevidiacich osôb, zrakovo postihnutých osôb a osôb postihnutých inou poruchou čítania uznaných v Charte základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“) a v Dohovore OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (ďalej len „dohovor UNCRPD“) by sa mali prijať opatrenia na zvýšenie dostupnosti kníh a iných tlačených materiálov v prístupných formátoch a na zlepšenie ich obehu na vnútornom trhu.

                  (4)

                  Marrákešská zmluva o uľahčení prístupu k uverejneným dielam pre osoby nevidiace, zrakovo postihnuté alebo postihnuté inou poruchou čítania (ďalej len „Marrákešská zmluva“) bola v mene Únie podpísaná 30. apríla 2014 (8). Jej cieľom je zlepšiť dostupnosť a cezhraničnú výmenu určitých diel a iných predmetov ochrany v prístupných formátoch pre osoby nevidiace, zrakovo postihnuté alebo postihnuté inou poruchou čítania. Od zmluvných strán sa v Marrákešskej zmluve vyžaduje, aby zabezpečili výnimky alebo obmedzenia z autorského práva a s ním súvisiacich práv na účely vyhotovovania a šírenia rozmnoženín určitých diel a iných predmetov ochrany v prístupných formátoch a na účely cezhraničnej výmeny týchto rozmnoženín. Uzavretie Marrákešskej zmluvy Európskou Úniou si vyžaduje úpravu práva Únie stanovením povinnej a harmonizovanej výnimky upravujúcej spôsoby použitia, diela a beneficientov, na ktoré sa vzťahuje uvedená zmluva.

                  (5)

                  Podľa stanoviska Súdneho dvora Európskej únie 3/15 (9) sa výnimky alebo obmedzenia v súvislosti s autorským právom a s ním súvisiacimi právami na účely vyhotovovania a šírenia rozmnoženín určitých diel a iných predmetov ochrany v prístupných formátoch stanovené Marrákešskou zmluvou musia vykonať v rámci oblasti harmonizovanej smernicou 2001/29/ES.

                  (6)

                  Táto smernica harmonizovaným spôsobom vykonáva povinnosti, ktoré Únii vyplývajú z Marrákešskej zmluvy, s cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie zodpovedajúcich opatrení na celom vnútornom trhu. V tejto smernici by sa preto mala stanoviť povinná výnimka z práv, ktoré sú harmonizované právom Únie a ktoré sú dôležité z hľadiska spôsobov použitia a diel, na ktoré sa vzťahuje Marrákešská zmluva. Medzi takéto práva patria najmä práva na vyhotovovanie rozmnoženín, verejný prenos, sprístupňovanie verejnosti, rozširovanie a vypožičiavanie, ako je stanovené v smerniciach 2001/29/ES, 2006/115/ES a 2009/24/ES, ako aj o zodpovedajúce práva podľa smernice 96/9/ES. Keďže rozsah pôsobnosti výnimiek alebo obmedzení požadovaných podľa Marrákešskej zmluvy zahŕňa aj diela vo zvukovej podobe, ako sú audioknihy, povinné výnimky stanovené v tejto smernici by sa mali vzťahovať aj na práva súvisiace s autorským právom.

                  (7)

                  Táto smernica sa vzťahuje na osoby, ktoré sú nevidiace, osoby, ktoré majú zrakovú poruchu, ktorú nemožno zlepšiť tak, aby ich zrakové funkcie boli v podstate rovnocenné so zrakovými funkciami osoby, ktorá nemá takúto poruchu, alebo osoby, ktoré majú poruchu vnímania alebo čítania vrátane dyslexie, alebo akúkoľvek inú poruchu učenia, ktorá im bráni čítať tlačené diela v zásade rovnako, ako sú to schopné osoby bez takéhoto zdravotného postihnutia a osoby, ktoré v dôsledku telesného postihnutia nie sú schopné držať knihu alebo s ňou manipulovať, alebo zamerať svoj zrak alebo pohybovať očami v rozsahu, ktorý je bežne dostačujúci na čítanie, a to do tej miery, že v dôsledku takýchto porúch alebo postihnutí nie sú tieto osoby schopné čítať tlačené diela v zásade na rovnakej úrovni ako osoby, ktoré takouto poruchou alebo postihnutím netrpia. Preto je cieľom tejto smernice zlepšiť dostupnosť kníh vrátane elektronických kníh, odborných časopisov, novín, zábavných časopisov a iných písomných materiálov, notových zápisov vrátane partitúr a iných tlačených materiálov, a to aj vo zvukovej podobe, či už digitálnej, alebo analógovej, online alebo offline, vo formátoch, ktoré týmto osobám umožňujú prístup k týmto dielam a iným predmetom ochrany v zásade na rovnakej úrovni, ako je to v prípade osôb, ktoré netrpia takouto poruchou alebo postihnutím. Medzi prístupné formáty patrí napríklad Braillovo písmo, zväčšené písmo, prispôsobené elektronické knihy, audioknihy a rozhlasové vysielanie.

                  (8)

                  Povinnou výnimkou stanovenou v tejto smernici by sa tiež malo obmedziť právo na vyhotovovanie rozmnoženín tak, aby sa umožnil každý krok potrebný na vykonanie zmien alebo konverziu, alebo prispôsobenie diela alebo iného predmetu ochrany tak, aby bolo možné vyhotoviť rozmnoženinu v prístupnom formáte, ktorá beneficientom umožní prístup k uvedenému dielu alebo inému predmetu ochrany. To zahŕňa poskytnutie potrebných prostriedkov na navigáciu v rámci informácií v rozmnoženine v prístupnom formáte. Patria sem aj zmeny, ktoré môžu byť nevyhnutné v prípadoch, keď formát diela alebo iného predmetu ochrany už je pre niektorých beneficientov dostupný, pre iných beneficientov však nie je dostupný v dôsledku rôznych porúch alebo postihnutí, alebo rôzneho stupňa takýchto porúch alebo postihnutí.

                  (9)

                  Povolené spôsoby použitia stanovené v tejto smernici by mali zahŕňať vyhotovovanie rozmnoženín v prístupných formátoch či už beneficientmi, alebo oprávnenými právnickými osobami slúžiacimi ich potrebám – či už sú uvedené oprávnené právnické osoby verejnými, alebo súkromnými organizáciami, najmä knižnicami, vzdelávacími inštitúciami a inými neziskovými organizáciami, a či jednou z ich hlavných činností, inštitucionálnych záväzkov alebo súčasťou ich verejného poslania je slúžiť osobám s poruchami čítania. Súčasťou spôsobov použitia stanovených v tejto smernici by malo byť aj vyhotovovanie rozmnoženín v prístupných formátoch na výlučné použitie beneficientmi, a to fyzickou osobou, ktorá tak koná v mene beneficienta alebo ktorá pomáha beneficientovi pri vyhotovovaní takýchto rozmnoženín. Rozmnoženiny v prístupných formátoch by sa mali vyhotovovať len z tých diel alebo iných predmetov ochrany, ku ktorým majú beneficienti alebo oprávnené právnické osoby legálny prístup. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby žiadne zmluvné ustanovenie, ktorého cieľom je predísť uplatňovaniu výnimky alebo jej uplatňovanie obmedziť, nemalo právny účinok.

                  (10)

                  Výnimka stanovená v tejto smernici by mala umožňovať oprávneným právnickým osobám vyhotovovať a šíriť rozmnoženiny diel alebo iných predmetov ochrany, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, v prístupných formátoch, online aj offline v rámci Únie. Táto smernica by oprávneným právnickým osobám nemala ukladať povinnosť vyhotovovať a šíriť takéto rozmnoženiny.

                  (11)

                  Rozmnoženiny v prístupných formátoch vyhotovené v jednom členskom štáte by mali byť dostupné vo všetkých členských štátoch, aby sa zabezpečila ich lepšia dostupnosť na celom vnútornom trhu. Tým by sa znížil dopyt po duplicitnej práci pri vyhotovovaní rozmnoženín jedného a toho istého diela alebo iného predmetu ochrany v prístupných formátoch v celej Únii, čím by sa vytvárali úspory a zvyšovala by sa efektívnosť. Touto smernicou by sa teda malo zabezpečiť, aby bolo možné rozmnoženiny v prístupných formátoch vyhotovené oprávnenými právnickými osobami v ktoromkoľvek členskom štáte dávať do obehu a umožniť k nim prístup beneficientom a oprávneným právnickým osobám v celej Únii. S cieľom podnietiť takúto cezhraničnú výmenu a uľahčiť vzájomnú identifikáciu a spoluprácu oprávnených právnických osôb by sa mala podporovať dobrovoľná výmena informácií týkajúcich sa mien/názvov a kontaktných údajov oprávnených právnických osôb usadených v Únii vrátane prípadných webových sídiel. Členské štáty by preto mali informácie, ktoré dostali od oprávnených právnických osôb, poskytovať Komisii. To by však nemalo znamenať, že členské štáty budú povinné kontrolovať úplnosť a správnosť takýchto informácií alebo ich súlad s ich vnútroštátnym právom, ktorým sa transponuje táto smernica. Komisia by takéto informácie mala sprístupňovať online prostredníctvom centrálneho informačného prístupového miesta na úrovni Únie. Pomohlo by to tak oprávneným právnickým osobám, ako aj beneficientom a nositeľom práv pri kontaktovaní oprávnených právnických osôb s cieľom získať ďalšie informácie, a to v súlade s ustanoveniami tejto smernice a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1563 (10). Uvedené centrálne informačné prístupové miesto by malo dopĺňať informačné prístupové miesto zriadené Medzinárodným úradom Svetovej organizácie duševného vlastníctva (WIPO), ako je stanovené v Marrákešskej zmluve, s cieľom uľahčovať identifikáciu a vzájomnú spoluprácu oprávnených právnických osôb na medzinárodnej úrovni.

                  (12)

                  S cieľom zlepšiť dostupnosť rozmnoženín v prístupných formátoch a zabrániť neoprávnenému šíreniu diel alebo iných predmetov ochrany by oprávnené právnické osoby, ktoré sú zapojené do rozširovania, verejného prenosu alebo sprístupňovania rozmnoženín v prístupných formátoch verejnosti, mali spĺňať určité povinnosti.

                  (13)

                  Požiadavky týkajúce sa oprávnenia a uznávania, ktorých splnenie môžu členské štáty požadovať od oprávnených právnických osôb, ako sú požiadavky súvisiace s poskytovaním služieb všeobecného charakteru beneficientom, by právnickým osobám, na ktoré sa vzťahuje vymedzenie pojmu oprávnenej právnickej osoby, nemali brániť v realizácii spôsobov použitia povolených podľa tejto smernice.

                  (14)

                  Vzhľadom na osobitnú povahu výnimky stanovenej podľa tejto smernice, jej osobitný rozsah pôsobnosti a potrebu právnej istoty pre jej beneficientov by členské štáty okrem požiadaviek stanovených v tejto smernici nemali mať možnosť stanovovať dodatočné požiadavky na uplatňovanie výnimky, ako je napríklad predbežné overovanie komerčnej dostupnosti diel v prístupných formátoch. Členským štátom by sa malo povoliť len stanovovanie systémov odmeňovania, pokiaľ ide o povolené spôsoby použitia diel alebo iných predmetov ochrany oprávnenými právnickými osobami. S cieľom zabrániť vzniku záťaže pre beneficientov, predchádzať vzniku prekážok cezhraničného šírenia rozmnoženín v prístupných formátoch a neprimeraným požiadavkám na oprávnené právnické osoby je dôležité, aby bola možnosť členských štátov stanovovať takéto systémy odmeňovania obmedzená. V dôsledku toho by systémy odmeňovania nemali vyžadovať platby zo strany beneficientov. Mali by sa vzťahovať iba na spôsoby použitia oprávnenými právnickými osobami usadenými na území členského štátu, ktorý takýto systém stanoví, a nemali by vyžadovať platby od oprávnených právnických osôb usadených v iných členských štátoch alebo tretích krajinách, ktoré sú zmluvnými stranami Marrákešskej zmluvy. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby požiadavky na cezhraničnú výmenu rozmnoženín v prístupných formátoch podľa takýchto systémov neboli zaťažujúcejšie ako tie, ktoré sa uplatňujú v situáciách, ktoré nemajú cezhraničný charakter, a to ani pokiaľ ide o formu a možnú výšku odmeny. Pri určovaní výšky odmeny by sa mala vziať do úvahy nezisková povaha činností oprávnených právnických osôb, ciele verejného záujmu sledované touto smernicou, záujmy beneficientov výnimky, možná ujma spôsobená nositeľom práv, ako aj potreba zabezpečiť cezhraničné šírenie rozmnoženín v prístupných formátoch. Zohľadniť by sa mali aj osobitné okolnosti každého prípadu, ktoré vyplývajú z vyhotovenia konkrétnej rozmnoženiny v prístupnom formáte. V prípadoch, keď ujma pre nositeľa práv je minimálna, nemala by vzniknúť povinnosť poskytnúť odmenu.

                  (15)

                  Je dôležité, aby sa pri každom spracúvaní osobných údajov dodržiavali základné práva vrátane práva na rešpektovanie súkromného a rodinného života a práva na ochranu osobných údajov podľa článkov 7 a 8 charty, a je nevyhnutné, aby každé takéto spracúvanie bolo tiež v súlade so smernicami Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (11) a 2002/58/ES (12), ktorými sa spravuje spracúvanie osobných údajov, ktoré môžu vykonávať oprávnené právnické osoby v rámci tejto smernice a pod dohľadom príslušných orgánov členských štátov, najmä nezávislých verejných orgánov určených členskými štátmi.

                  (16)

                  Dohovorom UNCRPD, ktorého je Únia zmluvnou stranou, sa zaručuje osobám so zdravotným postihnutím právo na prístup k informáciám a vzdelávaniu a právo na účasť na kultúrnom, hospodárskom a sociálnom živote za rovnakých podmienok, ako majú ostatní. V dohovore UNCRPD sa od strán vyžaduje, aby podnikli všetky primerané kroky a v súlade s medzinárodným právom zabezpečili, že zákony na ochranu práv duševného vlastníctva nebudú vytvárať neprimerané ani diskriminačné prekážky, pokiaľ ide o prístup osôb so zdravotným postihnutím ku kultúrnym materiálom.

                  (17)

                  Podľa charty sú všetky formy diskriminácie vrátane diskriminácie na základe zdravotného postihnutia zakázané a právo osôb so zdravotným postihnutím využívať opatrenia, ktoré sú určené na zabezpečenie ich nezávislosti, sociálnej integrácie a integrácie v zamestnaní a účasti na spoločenskom živote je Úniou uznávané a rešpektované.

                  (18)

                  Prijatím tejto smernice sa Únia snaží zabezpečiť, aby mali beneficienti prístup ku knihám a iným tlačeným materiálom v prístupných formátoch na celom vnútornom trhu. V súlade s tým je táto smernica prvým rozhodujúcim krokom, ako zlepšiť prístup k dielam pre osoby so zdravotným postihnutím.

                  (19)

                  Komisia by mala posúdiť situáciu, pokiaľ ide o dostupnosť diel a iných predmetov ochrany v prístupných formátoch, na ktoré sa nevzťahuje táto smernica, ako aj o dostupnosť diel a iných predmetov ochrany v prístupných formátoch pre osoby s iným zdravotným postihnutím. Je dôležité, aby Komisia túto situáciu v tejto súvislosti dôkladne preskúmala. Na základe správy predloženej Komisiou by sa v prípade potreby mohli zvážiť zmeny v rozsahu pôsobnosti tejto smernice.

                  (20)

                  Členské štáty by mali mať možnosť aj naďalej stanoviť výnimku alebo obmedzenie v prospech osôb so zdravotným postihnutím v prípadoch, na ktoré sa nevzťahuje táto smernica, predovšetkým pokiaľ ide o diela a iné predmety ochrany a zdravotné postihnutia, na ktoré sa táto smernica nevzťahuje, a to v súlade s článkom 5 ods. 3 písm. b) smernice 2001/29/ES. Táto smernica nebráni členským štátom v stanovovaní výnimiek alebo obmedzení, pokiaľ ide o práva, ktoré nie sú harmonizované v rámci autorského práva Únie.

                  (21)

                  Touto smernicou sa rešpektujú základné práva a dodržujú sa zásady uznané najmä v charte a v dohovore UNCRPD. Preto by sa táto smernica mala vykladať a uplatňovať v súlade s týmito právami a zásadami.

                  (22)

                  Marrákešskou zmluvou sa ukladajú určité povinnosti týkajúce sa výmeny rozmnoženín v prístupných formátoch medzi Úniou a tretími krajinami, ktoré sú stranami uvedenej zmluvy. Opatrenia prijaté Úniou na účely splnenia týchto povinností sú obsiahnuté v nariadení (EÚ) 2017/1563 ktoré by sa malo vykladať v spojitosti s touto smernicou.

                  (23)

                  Keďže cieľ tejto smernice, t. j. zlepšenie prístupu k dielam a iným predmetom ochrany chráneným autorským právom a s ním súvisiacimi právami pre osoby nevidiace, zrakovo postihnuté alebo postihnuté inou poruchou čítania, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale vzhľadom na jeho rozsah a dôsledky ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

                  (24)

                  V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 o vysvetľujúcich dokumentoch (13) sa členské štáty zaviazali, že v odôvodnených prípadoch k svojim oznámeniam o transpozičných opatreniach pripoja jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. V súvislosti s touto smernicou sa zákonodarca domnieva, že zasielanie takýchto dokumentov je odôvodnené,

            PRIJALI TÚTO SMERNICU:
      Článok 1
      Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
      Cieľom tejto smernice je ďalšia harmonizácia práva Únie uplatniteľného na autorské právo a s ním súvisiace práva v rámci vnútorného trhu, a to stanovením pravidiel týkajúcich sa použitia niektorých diel a iných predmetov ochrany bez súhlasu nositeľa práv v prospech osôb, ktoré sú nevidiace, zrakovo postihnuté alebo postihnuté inou poruchou čítania.
      Článok 2
      Vymedzenie pojmov
      Na účely tejto smernice sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

                  1.

                  „dielo alebo iný predmet ochrany“ je dielo vo forme knihy, odborného časopisu, novín, zábavného časopisu alebo iných druhov písomných materiálov, notových zápisov vrátane partitúr a súvisiacich ilustrácií v akomkoľvek médiu, a to aj vo zvukovej podobe, akou sú napríklad audioknihy, a v digitálnom formáte, ktoré je chránené autorským právom alebo s ním súvisiacimi právami a ktoré je uverejnené alebo inak zákonne sprístupnené verejnosti;

                  2.

                  „beneficient“ je bez ohľadu na prípadné ďalšie postihnutia osoba, ktorá:

                              a)

                              je nevidiaca;

                              b)

                              má zrakovú poruchu, ktorú nemožno zlepšiť tak, aby boli zrakové funkcie tejto osoby v podstate rovnocenné so zrakovými funkciami osoby, ktorá nemá takúto poruchu, a ktorá v dôsledku toho nie je schopná čítať tlačené diela v zásade v rovnakej miere ako osoba, ktorá netrpí takouto poruchou;

                              c)

                              má poruchu vnímania alebo čítania, v dôsledku čoho nie je schopná čítať tlačené diela v zásade v rovnakej miere ako osoba, ktorá netrpí takýmto postihnutím, alebo

                              d)

                              v dôsledku telesného postihnutia nie je inak schopná držať knihu alebo s ňou manipulovať alebo zamerať svoj zrak či pohybovať očami v rozsahu, ktorý by bol bežne potrebný na čítanie;

                  3.

                  „rozmnoženina v prístupnom formáte“ je rozmnoženina diela alebo iného predmetu ochrany vyhotovená alternatívnym spôsobom alebo vo formáte, ktorý umožňuje beneficientovi prístup k dielu alebo inému predmetu ochrany, čo zahŕňa aj to, že takejto osobe sa umožní prístup tak ľahko a pohodlne ako osobe bez porúch alebo postihnutia uvedeného v bode 2;

                  4.

                  „oprávnená právnická osoba“ je subjekt, ktorý má povolenie alebo je uznaný členským štátom na poskytovanie vzdelávania, inštruktážnej prípravy, adaptívneho čítania alebo prístupu k informáciám pre beneficientov na neziskovom základe. Patrí sem aj verejná inštitúcia alebo nezisková organizácia, ktorá poskytuje beneficientom rovnaké služby, pričom ide o jednu z jej hlavných činností, z jej inštitucionálnych záväzkov alebo ako súčasť jej verejného poslania.

            Článok 3
      Povolené spôsoby použitia
      1.   Členské štáty stanovia výnimku, aby sa nevyžadoval súhlas nositeľa autorského práva alebo s ním súvisiacich práv, pokiaľ ide o dielo alebo iný predmet ochrany podľa článkov 5 a 7 smernice 96/9/ES, článkov 2, 3 a 4 smernice 2001/29/ES, článku 1 ods. 1, článku 8 ods. 2 a 3 a článku 9 smernice 2006/115/ES a článku 4 smernice 2009/24/ES na akýkoľvek akt potrebný na to, aby:

                  a)

                  beneficient alebo osoba, ktorá koná v jeho mene, vyhotovila rozmnoženinu diela alebo iného predmetu ochrany v prístupnom formáte, ku ktorým má beneficient legálny prístup, na výlučné použitie beneficientom, a

                  b)

                  oprávnená právnická osoba vyhotovila rozmnoženinu diela alebo iného predmetu ochrany, ku ktorému má legálny prístup, v prístupnom formáte alebo ju prenášala, sprístupnila, rozširovala alebo požičiavala rozmnoženinu v prístupnom formáte beneficientovi alebo inej oprávnenej právnickej osobe na neziskovom základe na účely výlučného použitia beneficientom.

            2.   Členské štáty zabezpečia, aby každá rozmnoženina v prístupnom formáte rešpektovala integritu diela alebo iného predmetu ochrany pri náležitom zohľadnení zmien potrebných na umožnenie prístupu k dielu alebo inému predmetu ochrany v alternatívnom formáte.
      3.   Výnimka stanovená v odseku 1 sa uplatňuje iba v niektorých osobitných prípadoch, pri ktorých nedochádza ku konfliktu s bežným využívaním diela alebo iného predmetu ochrany a ktoré neodôvodnene nepoškodzujú oprávnené záujmy nositeľa práv.
      4.   Na výnimku stanovenú v odseku 1 tohto článku sa vzťahuje článok 6 ods. 4 prvý, tretí a piaty pododsek smernice 2001/29/ES.
      5.   Členské štáty zabezpečia, aby zmluva nemala prednosť pred výnimkou stanovenou v odseku 1.
      6.   Členské štáty môžu stanoviť, že spôsoby použitia povolené podľa tejto smernice, pokiaľ ich realizujú oprávnené právnické osoby usadené na ich území, podliehajú systémom odmeňovania v rámci obmedzení stanovených v tejto smernici.
      Článok 4
      Rozmnoženiny v prístupných formátoch na vnútornom trhu
      Členské štáty zabezpečia, aby oprávnená právnická osoba usadená na ich území mohla vykonávať činnosti uvedené v článku 3 ods. 1 písm. b) v prospech beneficienta alebo inej oprávnenej právnickej osoby usadenej v ktoromkoľvek členskom štáte. Členské štáty takisto zabezpečia, aby beneficient alebo oprávnená právnická osoba usadená na ich území mohli získať rozmnoženinu v prístupnom formáte alebo aby mohli k takejto rozmnoženine získať prístup od oprávnenej právnickej osoby usadenej v ktoromkoľvek členskom štáte.
      Článok 5
      Povinnosti oprávnených právnických osôb
      1.   Členské štáty zabezpečia, aby oprávnená právnická osoba usadená na ich území a vykonávajúca činnosti uvedené v článku 4 vypracúvala a dodržiavala vlastné postupy s cieľom zabezpečiť, aby:

                  a)

                  rozširovala, prenášala a sprístupňovala rozmnoženiny v prístupných formátoch len v prospech beneficientov alebo iných oprávnených právnických osôb;

                  b)

                  prijala primerané opatrenia na zabránenie neoprávnenému vyhotovovaniu, rozširovaniu a verejného prenosu rozmnoženín v prístupných formátoch alebo ich sprístupňovaniu verejnosti;

                  c)

                  preukázala náležitú starostlivosť pri nakladaní s dielami alebo inými predmetmi ochrany a ich rozmnoženinami v prístupných formátoch a aby o nich viedla záznamy a

                  d)

                  zverejňovala a aktualizovala informácie o tom, ako dodržiava povinnosti stanovené v písmenách a) až c), v prípade potreby na svojom webovom sídle alebo prostredníctvom iných online či offline kanálov.

            Členské štáty zabezpečia, aby sa postupy uvedené v prvom pododseku vypracúvali a dodržiavali pri plnom rešpektovaní pravidiel uplatniteľných na spracúvanie osobných údajov beneficientov uvedené v článku 7.
      2.   Členské štáty zabezpečia, aby oprávnená právnická osoba usadená na ich území a vykonávajúca činnosti uvedené v článku 4 na požiadanie poskytla beneficientom, iným oprávneným právnickým osobám alebo nositeľom práv dostupným spôsobom tieto informácie:

                  a)

                  zoznam diel alebo iných predmetov ochrany, z ktorých má k dispozícii rozmnoženiny v prístupných formátoch, a dostupné formáty a

                  b)

                  meno/názov a kontaktné údaje oprávnených právnických osôb, s ktorými spolupracuje na výmene rozmnoženín v prístupných formátoch podľa článku 4.

            Článok 6
      Transparentnosť a výmena informácií
      1.   Členské štáty nabádajú oprávnené právnické osoby usadené na ich území a vykonávajúce činnosti uvedené v článku 4 tejto smernice a článkoch 3 a 4 nariadenia (EÚ) 2017/1563, aby im na základe dobrovoľnosti oznamovali svoje mená/názvy a kontaktné údaje.
      2.   Členské štáty poskytujú informácie získané podľa odseku 1 Komisii. Komisia tieto informácie sprístupní online na centrálnom informačnom prístupovom mieste a priebežne ich aktualizuje.
      Článok 7
      Ochrana osobných údajov
      Spracovanie osobných údajov vykonávané v rámci tejto smernice sa vykonáva v súlade so smernicami 95/46/ES a 2002/58/ES.
      Článok 8
      Zmena smernice 2001/29/ES
      V článku 5 ods. 3 smernice 2001/29/ES sa písmeno b) nahrádza takto:

                     „b)

                     použitie v prospech ľudí s telesným postihnutím, ktoré sa priamo viaže na postihnutie a je nekomerčnej povahy, v rozsahu, ktorý vyžaduje daný druh postihnutia bez toho, aby boli dotknuté povinnosti členských štátov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1564 (*1);

      Článok 9
      Správa
      Do 11.októbra 2020 predloží Komisia správu Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru o dostupnosti diel a iných predmetov ochrany v prístupných formátoch okrem tých, ktoré sú vymedzené v článku 2 ods. 1, pre beneficientov a o dostupnosti diel a iných predmetov ochrany pre osoby s iným zdravotným postihnutím, než je uvedené v článku 2 ods. 2, na vnútornom trhu. Táto správa zohľadní vývoj príslušných technológií a bude obsahovať posúdenie vhodnosti rozšírenia rozsahu pôsobnosti tejto smernice s cieľom zlepšiť prístup k iným druhom diel a iných predmetov ochrany a zlepšiť prístup pre osoby so zdravotnými postihnutiami, na ktoré sa táto smernica nevzťahuje.
      Článok 10
      Preskúmanie
      1.   Do 11.októbra 2023 Komisia vykoná hodnotenie tejto smernice a hlavné zistenia predloží v správe Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru spolu s prípadnými návrhmi na zmenu tejto smernice. Takéto hodnotenie bude zahŕňať posúdenie vplyvu systémov odmeňovania stanovených členskými štátmi podľa článku 3 ods. 6, pokiaľ ide o dostupnosť rozmnoženín v prístupných formátoch pre beneficientov a ich cezhraničnú výmenu. Komisia vo svojej správe vezme do úvahy stanoviská príslušných aktérov občianskej spoločnosti a mimovládnych organizácií vrátane organizácií zastupujúcich osoby so zdravotným postihnutím a staršie osoby.
      2.   Členské štáty poskytnú Komisii informácie potrebné na prípravu správy uvedenej v odseku 1 tohto článku a na prípravu správy uvedenej v článku 9.
      3.   Členský štát, ktorý má opodstatnené dôvody domnievať sa, že vykonávanie tejto smernice malo výrazný negatívny vplyv na komerčnú dostupnosti diel alebo iných predmetov ochrany v prístupných formátoch pre beneficientov, môže na túto skutočnosť upozorniť Komisiu, pričom doloží všetky relevantné dôkazy. Komisia uvedené dôkazy zohľadní pri vypracúvaní správy uvedenej v odseku 1.
      Článok 11
      Transpozícia
      1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 11.októbra 2018. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.
      Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
      2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných opatrení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
      Článok 12
      Nadobudnutie účinnosti
      Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
      Článok 13
      Adresáti
      Táto smernica je určená členským štátom.

         V Štrasburgu 13. septembra 2017

               Za Európsky parlament

               predseda

            A. TAJANI

               Za Radu

               predseda

            M. MAASIKAS

         (1)  Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 27.

         (2)  Pozícia Európskeho parlamentu zo 6. júla 2017 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 17. júla 2017.

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/9/ES z 11. marca 1996 o právnej ochrane databáz (Ú. v. ES L 77, 27.3.1996, s. 20).

         (4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/29/ES z 22. mája 2001 o zosúladení niektorých aspektov autorských práv a s nimi súvisiacich práv v informačnej spoločnosti (Ú. v. ES L 167, 22.6.2001, s. 10).

         (5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/115/ES z 12. decembra 2006 o nájomnom práve a výpožičnom práve a o určitých právach súvisiacich s autorskými právami v oblasti duševného vlastníctva (Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 28).

         (6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/24/ES z 23. apríla 2009 o právnej ochrane počítačových programov (Ú. v. EÚ L 111, 5.5.2009, s. 16).

         (7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/28/EÚ z 25. októbra 2012 o určitých povolených spôsoboch použitia osirelých diel (Ú. v. EÚ L 299, 27.10.2012, s. 5).

         (8)  Rozhodnutie Rady 2014/221/EÚ zo 14. apríla 2014 o podpise Marakéšskej zmluvy o uľahčení prístupu k uverejneným dielam pre osoby nevidiace, zrakovo postihnuté alebo postihnuté inou poruchou čítania v mene Európskej únie (Ú. v. EÚ L 115, 17.4.2014, s. 1).

         (9)  Stanovisko Súdneho dvora 3/15 zo 14. februára 2017, ECLI:EU:C:2017:114, bod 112.

         (10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1563 z 13. septembra 2017 o cezhraničnej výmene rozmnoženín určitých diel a iných predmetov ochrany chránených autorským právom a s ním súvisiacimi právami v prístupných formátoch v prospech osôb, ktoré sú nevidiace, zrakovo postihnuté alebo postihnuté inou poruchou čítania, medzi Úniou a tretími krajinami (pozri stranu 1 tohto úradného vestníka).

         (11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31). Táto smernica bude s účinnosťou od 25. mája 2018 zrušená a nahradená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa ruší smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

         (12)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002 týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách) (Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37).

         (13)  Ú. v. EÚ C 369, 17.12.2011, s. 14.


title: Smernica Rady 93/53/EHS z 24. júna 1993 zavádzajúca minimálne opatrenia spoločenstva na kontrolu určitých chorôb rýb

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31993L0053

Úradný vestník L 175 , 19/07/1993 S. 0023 - 0033 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 53 S. 0140  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 53 S. 0140

		Smernica Rady 93/53/EHSz 24. júna 1993zavádzajúca minimálne opatrenia spoločenstva na kontrolu určitých chorôb rýbRADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu založení Európskeho hospodárskeho spoločenstvo, najmä na jej článok 43,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [2],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [3],keďže ryby sú uvedené v prílohe II zmluvy; keďže obchod s rybami predstavuje dôležitý zdroj príjmov pre sektor akvakultúry;keďže pre zabezpečenie racionálneho rozvoja akvakultúry a ochrany zdravia zvierat v spoločenstve sa musia prijať kontrolné opatrenia na úrovni spoločenstva v prípade výskytu choroby;keďže je potrebné regulovať kontrolu chorôb, ktoré sú uvedené v zoznamoch prílohy A smernice Rady 91/67/EHS z 28. januára 1991 týkajúcej sa právnych predpisov o chorobách zvierat, ktorými sa riadi uvádzanie zvierat a iných produktov a akvakultúry na trh [4];keďže prepuknutie choroby môže rýchle nadobudnúť epizootický rozsah a spôsobiť úmrtnosť a poruchy, že tým môže byť silne znížená rentabilita akvakultúry;keďže pri podozrení z nákazy musia byť okamžite prijaté protinákazové opatrenia, aby sa po potvrdení nákazy mohlo postupovať okamžite a účinne;keďže tieto opatrenia musia byť zamerané na prevenciu šírenia nákazy, najmä dôkladnou kontrolou pohybu rýb a výrobkov schopných šíriť infekciu;keďže prevencia chorôb v spoločenstve sa musí spravidla opierať o zákaz vakcinácie;keďže prevencia nákaz vyžaduje dôkladný epizootologický prieskum; keďže členské štáty musia zriadiť na tento účel špeciálne správne jednotky;keďže v záujme účinného systému kontroly musí byť zladená diagnostika nákaz a vykonávaná pod dohľadom zodpovedných laboratórií, koordinácia ktorých môže byť zabezpečená referenčným laboratóriom menovaným spoločenstvom;keďže pre zabezpečenie jednotnej implementácie tejto smernice je nutné zaviesť inšpekčný postup v spoločenstve;keďže spoločné protinákazové opatrenia vytvárajú základ pre zachovanie jednotného zdravotného stavu zvierat;keďže pri výskyte niektorej z nákaz uvedených v prílohe A smernice 91/67/EHS sa uplatňujú ustanovenia rozhodnutia Rady 90/424/EHS z 26. júna 1990 o určitých výdajoch vo veterinárnej oblasti [5], najmä jeho článok 5;keďže Komisia by mala byť poverená úlohou prijatia nevyhnutných vykonávacích opatrení; keďže na tento účel je potrebné stanoviť postup pre založenie úzkej a účinnej spolupráce medzi Komisiou a členskými štátmi v rámci Stáleho veterinárneho výboru,PRIJALA TÚTO SMERNICU:KAPITOLA PRVÁVšeobecné ustanoveniaČlánok 1Táto smernica definuje minimálne opatrenia spoločenstva na kontrolu chorôb rýb uvedeným zozname I a II prílohy A k smernici 91/67/EHS.Článok 2Na účely tejto smernice platia podľa potreby definície uvedené v článku 2 smernice 91/67/EHS.Okrem toho sa používajú tieto definície:1. "choroby zoznamu I": choroby rýb uvedené v zozname I prílohy A smernice 91/67/EHS;2. "choroby zoznamu II": choroby rýb uvedené v zozname II prílohy A smernice 91/67/EHS;3. "ryby podozrivé z nákazy": ryby, u ktorých určité klinické príznaky, postmortálne zmeny alebo reakcie v laboratórnych testoch oprávňujú podozrenie na niektorú chorobu zo zoznamu I alebo zoznamu II;4. "ryby nakazené": ryby, u ktorých bola na základe laboratórneho vyšetrenia alebo – v prípade infekčnej anémie lososa – na základe výsledku klinického alebo postmortálneho vyšetrenia potvrdená niektorá z chorôb zoznamu I alebo zoznamu II;5. "hospodárstvo podozrivé z nákazy": hospodárstvo, v ktorom sú ryby podozrivé z nákazy;6. "infikované hospodárstvo": hospodárstvo, v ktorom sa nachádzajú nakazené ryby, ako i hospodárstvo, z ktorého boli ryby odstránené a ktoré nebolo dosiaľ dezinfikované.Článok 3Členské štáty zabezpečia, aby všetky hospodárstva, kde sa chovajú alebo držia ryby, ktoré sú náchylné k chorobám zoznamu I alebo zoznamu II:1. boli úradne registrované; tato registrácia musí byť trvale aktualizovaná;2. viedli záznam o:a) živých rybách, ikrách a gamétach, ktoré do hospodárstva vstupujú vrátane všetkých informácií týkajúcich sa ich dodávky, počtu kusov alebo hmotnosti, veľkosti rýb, pôvodu a dodávateľov;b) živých rybách, ikrách a gamétach, ktoré opúšťajú hospodárstva vrátane všetkých informácií týkajúcich sa ich expedície, počtu alebo hmotnosti, veľkosti a ich určenia;c) zistenej úmrtnosti.Tento register, do ktorého môže kedykoľvek úradný orgán na požiadanie nahliadnuť, musí byť pravidelne aktualizovaný a uchovávaný počas 4 rokov.Článok 4Členské štáty zabezpečia, aby úradný orgán bol povinne a čo najrýchlejšie informovaný o podozrení výskytu niektorej choroby uvedenej v zozname I alebo zoznamu II.KAPITOLA IIOpatrenia na kontrolu chorôb zoznamu IČlánok 51. Keď sú v hospodárstve ryby podozrivé z infekcie na niektorú z chorôb zoznamu I, členské štáty zabezpečia, aby úradný orgán okamžite vykonal úradné vyšetrovanie s cieľom potvrdenia alebo vylúčenia výskytu nákazy vrátane klinického vyšetrenia, najmä musí a odobrať alebo dať odobrať vzorky na laboratórne vyšetrenie.2. Ihneď po hlásení podozrenia výskytu nákazy dá úradný orgán hospodárstvo pod úradný dozor, a najmä nariadi, aby:a) sa previedol úradný súpis všetkých druhov a tried rýb, pričom v každej kategórii sa uvedie počet rýb už uhynutých, nakazených alebo podozrivých z nákazy alebo kontaminácie; sčítanie vlastník alebo držiteľ aktualizuje, aby nové prípady úhynu boli podchytené vo fáze podozrenia; výsledky sčítania musia byť na požiadanie predložené, aby mohli byť pri každej inšpekcii overené;b) žiadna živá alebo uhynutá ryba, ani žiadna ikra alebo gaméta sa nemohla bez povolenia úradného orgánu dostať do hospodárstva ani z hospodárstva;c) odstraňovanie mŕtvych rýb alebo ich vnútorností boli pod kontrolou úradného orgánu;d) privážanie a odvoz krmív, náradia, predmetov a iných látok, ako sú odpady, ktoré môžu prenášať nákazu, podliehal v prípade potreby povoleniu úradného orgánu, ktorý stanoví požadované podmienky s cieľom zabrániť šíreniu choroby;e) pohyb osôb smerom z hospodárstva alebo do hospodárstva podliehal povoleniu úradného orgánu;f) vjazd a výjazd dopravných prostriedkov do a z hospodárstva podliehal povoleniu úradného orgánu, ktorý stanoví podmienky požadované na prevenciu šírenia choroby;g) pri vjazde a výjazde do z hospodárstva boli použité vhodné dezinfekčné prostriedky;h) v súlade s článkom 8 (1) bol vykonaný epizootologický prieskum;i) všetky hospodárstva povodia alebo pobrežnej oblasti sa podradia úradnému dozoru a žiadna ryba, ikra alebo gaméta neopustí tieto hospodárstva bez povolenia úradného orgánu; v prípade veľkých povodí alebo pobrežných oblastí, úradný orgán môže rozhodnúť o obmedzení týchto opatrení na menšiu oblasť v blízkosti infikovaného hospodárstva, pokiaľ sa domnieva, že určená oblasť predstavuje maximálne záruky proti šíreniu choroby;pokiaľ je to nutné, úradný orgán susedných členských štátov alebo tretích krajín musí byť informovaný o prípade podozrenia; v tomto prípade úradné orgány príslušných členských štátov prijmú nutné opatrenia pre aplikáciu opatrení uvedených v tomto článku.Pokiaľ je to nutné, môžu byť prijaté špecifické opatrenia podľa postupu stanoveného v článku 19.3. Dovtedy kým sa prijmú úradné opatrenia uvedené v odseku 2, majiteľ alebo držiteľ všetkých rýb, u ktorých sa očakáva, že budú postihnuté chorobou, prijme všetky potrebné opatrenia pre splnenie ustanovení odseku 2, výnimkou bodov h) a i).4. Opatrenia uvedené v odseku 2 sa odvolajú, až keď sa úradne vylúči podozrenie z nákazy.Článok 6Akonáhle sa úradne potvrdí výskyt niektorej z chorôb zoznamu I, členské štáty zabezpečia, aby úradný orgán nariadil ako doplnok k opatreniam uvedených v článku 5 (2), uplatnenie nasledujúcich opatrení:a) v infikovaných hospodárstvách:- všetky ryby musia byť ihneď vylovené,- v prípade suchozemských hospodárstiev, zo všetkých rybníkov musí byť vypustená voda, aby mohli byť vyčistené a dezinfikované,- všetky ikry a gaméty, mŕtve ryby a ryby s klinickými príznaky ochorenia sú považované za vysokorizikový materiál a musia byť neškodne odstránené pod úradným dozorom v súlade so smernicou 90/667/EHS [6],- všetky živé ryby sa buď usmrtia a neškodne odstránia pod dozorom úradného orgánu v súlade so smernicou 90/667/EHS, alebo pokiaľ ide o ryby, ktoré dosiahli tržnú veľkosť a nevykazujú žiadne klinické príznaky ochorenia, sa pod úradným dozorom usmrtia s cieľom predaja alebo spracovania pre ľudskú spotrebu.V poslednom uvedenom prípade úradný orgán zabezpečí, aby ryby boli ihneď usmrtené a vypitvané a aby tieto operácie boli uskutočnené za podmienok, pri ktorých je vylúčené šírenie nákazy, že rybí odpad a vnútornosti budú považované za vysokorizikový materiál a budú podľa smernice 90/667/EHS podrobené ošetreniu, ktoré zneškodní pôvodcu choroby a že použitá voda bude upravená tak, aby v nej obsiahnuté zárodky boli inaktivované;- po odstránení rýb, ikier a gamét musia byť rybníky, náradie a predmety, ktoré mohli byť kontaminované, podľa pokynov úradného orgánu čo najrýchlejšie vyčistené a dezinfikované tak, aby sa vylúčili všetky rizika šírenia alebo prežitia pôvodcu choroby. Postupy na čistenia a dezinfekciu infikovaného hospodárstva sa prijmú postupom podľa článku 19,- všetky látky, ktoré môžu byť kontaminované, uvedené v článku 5 (2) d), musia byť neškodne odstránené alebo ošetrené tak, aby bolo zaručené zničenie všetkých prítomných pôvodcov choroby,- podľa článku 8 (1) sa musí vykonať epizootologický prieskum a musia sa aplikovať ustanovenia článku 8 (4); tento prieskum musí zahŕňať odber vzoriek pre laboratórne vyšetrenie;b) všetky hospodárstva povodia alebo pobrežnej oblasti, v ktorej sa zamorené hospodárstvo nachádza sa podrobia zverolekárskym kontrolám; ak sa pri týchto kontrolách zistí pozitívny prípad, uplatnia sa opatrenia podľa písmena a) tohto odseku;c) úradný orgán povolí opätovné nasadenie rybích populácií v hospodárstve po uspokojivej kontrole čistenia a dezinfekcie a po uplynutí časovej lehoty, ktorú považuje uradný orgán za dostatočnú na zaručenie úplného usmrtenia pôvodcu choroby a všetkých prípadných iných infekcií v príslušnom povodí;d) ak uplatnenie opatrení stanovených v článku 5 (2) a),b), c) a d) vyžaduje spoluprácu úradných orgánov ďalších členských štátov, úradné orgány príslušných členských štátov spolupracujú tak, aby zaistili dodržovanie opatrení stanovených v tomto článku.Pokiaľ je to nutné je možné prijať vhodné doplnkové opatrenia v súlade s postupom podľa článku 19.Článok 7Keď je podozrenie na nákazu u voľne žijúcich rýb, rýb nepatriacich k hospodárstvu alebo rýb v jazerách, rybníkoch alebo iných zariadeniach určených k športovému rybolovu, alebo chovu okrasných rýb, členské štáty zabezpečia, aby boli vykonané vhodné opatrenia. Členské štáty informujú Komisiu a ostatné členské štáty v rámci Stáleho veterinárneho výboru o prijatých opatreniach.Článok 81. Epizootologický prieskum sa zameriava na:- pravdepodobnú lehotu, počas ktorej sa mohla nákaza v hospodárstve vyskytovať pred jej ohlásením alebo vznikom podozrenia,- možný pôvod nákazy v hospodárstve a identifikácia ostatných hospodárstiev, na ktorých sa nachádzajú ikry, gaméty a náchylné druhy rýb, ktoré sa mohli nakaziť,- pohyb rýb, ikier alebo gamét, dopravných prostriedkov alebo materiálu a osôb, ktoré by mohli preniesť pôvodcu nákazy do alebo z príslušného hospodárstva,- možnú existenciu nositeľov nákazy a ich rozšírenie.2. Akonáhle sa na základe epizootologického prieskumu zistí, že nákaza mohla byť zavlečená z iného povodia, nádrže alebo inej pobrežnej oblasti, alebo prenesená do iného povodia, nádrže alebo inej pobrežnej oblasti v dôsledku kontaktu spôsobeného pohybom rýb, ikier alebo gamét, zvierat, dopravných prostriedkov alebo osôb, alebo bola nákaza rozvlečená inak, hospodárstvá týchto povodí, nádrží a pobrežných oblastí sú považované za podozrivé a uplatňujú sa v nich opatrenia stanovené v článku 5. V prípade potvrdenia výskytu nákazy sa uplatňujú opatrenia stanovené v článku 6.3. Akonáhle sa na základe epizootologického prieskumu zistí, že je nevyhnutná spolupráca úradných orgánov ďalších členských štátov, úradné orgány príslušných členských štátov prijmú všetky nevyhnutné opatrenia, aby sa zabezpečilo dodržovanie ustanovení tejto smernice.4. Pre celkovú koordináciu všetkých nevyhnutných opatrení na zaistenie eradikácie nákazy v čo najkratšej dobe a s cieľom vykonania epizootologického prieskumu sa vytvorí krízová jednotka.Všeobecné predpisy pre zriaďovanie národných krízových centier a krízového centra spoločenstva stanoví Rada kvalifikovanou väčšinou na návrh Komisie.5. Rada preskúma ustanovenia tohto článku do 31. decembra 1996, pričom kvalifikovanou väčšinou rozhodne na návrh Komisie, vypracovanom na základe stanoviska Vedeckého veterinárneho výboru, najmä s prihliadnutím k vedecko - technickému vývoju.KAPITOLA IIIProtinákazové opatrenia na kontrolu chorôb zoznamu IIČlánok 91. V prípade podozrenia a/alebo potvrdenia výskytu niektorej z chorôb zoznamu II v povolenej oblasti alebo v povolenom hospodárstve v nepovolenej oblasti sa vykoná epizootologický prieskum v súlade s článkom 8. Členské štáty, ktoré by chceli znovu získať svoj zdravotný štatút definovaný podľa smernice 91/67/EHS, musia vyhovieť ustanoveniam prílohy B a C uvedenej smernice.2. Ak sa na základe epizootologického prieskumu zistí, že nákaza mohla byť zavlečená z povolenej oblasti alebo z iného povoleného hospodárstva, alebo že mohla byť prenesená do iného povoleného hospodárstva v dôsledku pohybov rýb, ikier alebo gamét, dopravných prostriedkov alebo osôb, alebo akýmkoľvek iným spôsobom, tieto oblasti alebo hospodárstva sa považujú za podozrivé a použijú sa vhodné opatrenia.3. Úradný orgán môže však povoliť výkrm rýb určených k zabitiu až do doby, kým tieto ryby dosiahnu tržnú veľkosť.Článok 101. Keď sa ryby podozrivé z nákazy na niektorú z chorôb zoznamu II nachádzajú v nepovolenom hospodárstve v nepovolenom oblasti, členské štáty zabezpečia, aby úradný orgán:a) bezodkladne nariadil úradné vyšetrovanie s cieľom potvrdenia alebo vylúčenia výskytu nákazy vrátane, pokiaľ je to nutné, odberu vzoriek pre laboratórne vyšetrenie schváleným laboratóriom;b) vykonal, alebo nechal vykonať úradný súpis infikovaných hospodárstiev tento súpis sa pravidelne aktualizuje;c) zamorené hospodárstva podriadil alebo nechal podriadiť úradnému dozoru, aby zaistil, že premiestňovanie živých rýb, ikier alebo gamét zo zamorených hospodárstiev bude, výnimkou z článku 3 (1) c) smernice 91/67/EHS, povolené iba do iných hospodárstiev infikovaných rovnakou nákazou alebo určených k zabitiu s cieľom ľudskej spotreby.2. Členské štáty môžu vypracovať pre určité obdobie pod úradným dozorom dobrovoľný alebo povinný program eradikácie chorôb zoznamu II v nepovolených hospodárstvách alebo v nepovolených oblastiach. Počas tohto obdobia je zakázané do tejto oblasti alebo do hospodárstva začleneného do takéhoto programu premiestňovať živé ryby, ikry alebo gaméty pochádzajúce z infikovaných hospodárstiev alebo z hospodárstiev, ktorých veterinárno - epidemiologický štatút nie je známy.Tieto programy sú vypracovávané na základe všeobecných kritérií, ktoré je potrebné pred dátumom uvedeným v článku 20 stanoviť podľa postupu stanoveného v článku 19, predložiť Komisii na prešetrenie, ktorá ich schváli a v prípade potreby zmení a doplní podľa rovnakého postupu.Po uplynutí obdobia uvedeného v prvom pododseku členské štáty, ktoré použijú tento postup, informujú o získaných výsledkoch Komisiu a ostatné členské štáty prostredníctvom Stáleho veterinárneho výboru.3. Do 31. decembra 1996 Komisia predloží Rade správu vypracovanú na základe stanoviska Vedeckého veterinárneho výboru, v ktorej budú zohľadnené získané skúsenosti a vedecko - technický vývoj a ktoré budú prípadne obsahovať návrhy na preskúmanie ustanovení tohto článku, najmä tých, ktoré sa týkajú uvádzania na trh živých infikovaných rýb, ako i ich ikier a gamét určených pre chov alebo výkrm a ohľadne vykonávania epizootologického prieskumu v nepovolených oblastiach, kde je podozrenie výskytu choroby v nepovolenom hospodárstve. Rada kvalifikovanou väčšinou rozhodne o eventuálnych návrhoch vypracovaných s prihliadnutím k záverom tejto správy.4. V prípade potreby Komisia prijme v súlade s postupom stanoveným v článku 19 všetky podrobné pravidlá pre implementáciu odsekov 1 a 2.KAPITOLA IVZáverečné ustanoveniaČlánok 111. Odbery vzoriek a laboratórne vyšetrenie na prítomnosť chorôb zoznamu I a II sa vykonajú metódami stanovenými v súlade s článkom 15 smernice 91/67/EHS.2. Testy na prítomnosť chorôb alebo patogénov sa vykonajú laboratóriom schváleným úradným orgánom. Laboratórnymi testami sa identifikuje v prípade potreby a najmä pri prvom výskyte choroby typ, podtyp alebo variant relevantného patogénu, ktorý musí potvrdiť národné referenčné laboratórium, prípadne referenčné laboratórium spoločenstva uvedené v článku 13.Článok 121. Členské štáty zabezpečia, aby v každom členskom štáte bolo určené jedno národné referenčné laboratórium, ktoré má k dispozícii špecializované vybavenie a personál, ktorý mu umožňuje objaviť kedykoľvek, a najmä pri prvých prejavoch nákazy, typ, podtyp a variant relevantného patogénu a potvrdiť výsledky získané regionálnymi diagnostickými laboratóriami.2. Národné laboratória určené pre tieto nákazy zodpovedajú za koordináciu noriem a diagnostických metód, ako i za použitie reagencií.3. Národné laboratória určené pre príslušné nákazy zodpovedajú za koordináciu diagnostických noriem a metód stanovených každým laboratóriom pre diagnostiku príslušných nákaz v členskom štáte. Na tento účel:a) môžu dodávať do členského štátu schváleným laboratóriám reagencie pre diagnostiku;b) kontrolujú kvalitu všetkých diagnostických reagencií používaných v členskom štáte;c) periodicky organizujú porovnávajúce testy;d) uchovávajú izoláty patogénu nákazy, ktoré pochádzajú z potvrdených prípadov v členskom štáte;e) dbajú na potvrdzovanie pozitívnych výsledkov získaných v diagnostických laboratóriách schválených členským štátom.4. Derogáciou z odseku 1, sa však môžu členské štáty, ktoré nemajú k dispozícií národné laboratórium kompetentné pre príslušnú nákazu, obrátiť na služby národného laboratória iného členského štátu, ktoré je kompetentné v danej záležitosti.5. Zoznam referenčných národných laboratórií pre nákazy rýb je uvedený v prílohe A.6. Národné laboratória určené pre uvedené nákazy spolupracujú s referenčným laboratóriom spoločenstva uvedeným v článku 13.7. Podrobné pravidlá implementácie tohto článku prijme Komisia podľa postupu uvedeného v článku 19.Článok 131. Referenčné laboratórium spoločenstva pre nákazy rýb je uvedené v prílohe B.2. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia rozhodnutia 90/424/EHS, najmä jeho článku 28, kompetencie a úlohy laboratória uvedené v odseku 1 tohto článku sú stanovené v prílohe C.Článok 141. Vakcinácia proti chorobám zoznamu II v povolených oblastiach alebo v povolených hospodárstvách umiestnených v nepovolených oblastiach, v oblastiach alebo hospodárstvách, ktoré už začali povoľovacie postupy stanovené smernicou 91/67/EHS a proti chorobám zoznamu I, je zakázaná.2. Rada, ktorá na návrh Komisie kvalifikovanou väčšinou rozhodne do 30. júna 1996, preskúma ustanovenia tohto článku, najmä tie, ktoré sa týkajú stanovenia špecifických podmienok použitia vakcín, a to s prihliadnutím na vývoj vedeckého a technického výskumu v oblasti vakcinácie.Článok 151. Každý členský štát vypracuje plán zásahu upresňujúci spôsob uplatnenia opatrení stanovených v tejto smernici v prípade prepuknutia niektorej nákazy zoznamu I.Tento plán musí umožniť prístup k zariadeniam, vybaveniu, personálu a k všetkým ďalším potrebným štruktúram nevyhnutným k rýchlej a účinnej eradikácii prepuknutia nákazy.2. Všeobecné kritéria, ktoré má hospodárstvo pri vypracovaní týchto plánov uplatniť, sú uvedené v prílohe D.Členské štáty sa však môžu obmedziť na uplatnenie špecifických kritérií na príslušné nákazy, ak všeobecné kritéria už boli prijaté pri predkladaní plánov, týkajúcich sa uplatňovania opatrení na kontrolu inej choroby.Komisia môže meniť alebo doplniť tieto kritéria podľa špecifickej povahy nákazy podľa postupu uvedeného v článku 19.3. Plány vypracované v súlade s kritériami uvedenými v prílohe D sa predložia Komisii najneskôr do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice4. Komisia tieto plány preskúma, aby určila, či umožňujú dosiahnuť požadovaný cieľ a navrhne príslušnému členskému štátu všetky požadované zmeny, najmä s cieľom zladiť plán s plánmi ostatných členských štátov.Komisia schvaľuje v prípade potreby zmenené krízové plány postupom stanoveným v článku 19.Plány môžu byť dodatočne zmenené alebo doplnené podľa rovnakého postupu so zreteľom na vývoj situácie.Článok 16Pokiaľ je to nevyhnutné pre jednotné uplatnenie tejto smernice, experti Komisie môžu vykonávať kontroly na mieste v spolupráci s oprávnenými orgánmi. Na tento účel môžu overovať kontrolou reprezentatívneho percenta hospodárstiev, či príslušné orgány kontrolujú dodržiavanie tejto smernice jednotlivými hospodárstvami. Komisia informuje členské štáty o výsledku vykonaných kontrol.Členský štát, na území ktorého sa kontrola prevádza, poskytne expertom potrebnú pomoc pri plnení ich úloh.Vykonávacie predpisy k tomuto článku sa stanovia postupom podľa článku 19.Článok 17Podmienky finančnej účasti spoločenstva na akciách spojených s uplatňovaním tejto smernice sú stanovené rozhodnutím 90/424/EHS.Článok 18V prípade potreby Rada na návrh Komisie kvalifikovanou väčšinou zmení a doplní prílohy B, C a D, najmä so zreteľom na vývoj vo výskume a v diagnostických metódach.Príloha A môže byť v prípade potreby zmenená a doplnená v súlade s postupom stanoveným v článku 19.Článok 191. V prípade, keď sa odkazuje na postup definovaný v tomto článku, predseda Stáleho veterinárneho výboru prednesie výboru bezodkladne vec buď z jeho vlastnej iniciatívy, alebo na žiadosť predstaviteľa niektorého členského štátu.2. Zástupca Komisie predloží výboru návrh opatrení, ktoré sa majú prijať. Výbor vyjadrí k tomuto návrhu svoje stanovisko v časovej lehote, ktorú môže podľa naliehavosti príslušnej otázky určiť predseda. Stanovisko sa vyjadruje na základe rozhodnutia väčšiny, ako je to uvedené v článku 148 odsek 2 zmluvy pre prijímanie rozhodnutí, ktoré je Rada povolaná prijať na návrh Komisie. Pri hlasovaní vo výbore sa hlasom zástupcov členských štátov pridelí váha stanovená v uvedenom článku. Predseda nehlasuje.3. a) Komisia prijme plánované opatrenia, ak sú v súlade sa stanoviskom výboru.b) Ak plánované opatrenia nie sú v súlade sa stanoviskom výboru alebo pokiaľ výbor žiadne stanovisko nezaujme, Komisia neodkladne predloží Rade návrh opatrení, ktoré sa majú prijať. Rada rozhoduje kvalifikovanou väčšinou.Ak v lehote do troch mesiacov od dátumu oznámenia Rade, Rada nerozhodne, Komisia prijme navrhnuté opatrenia, výnimkou prípadu, keď sa Rada jednoduchou väčšinou vyjadrila proti týmto opatreniam.Článok 201. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 1. júla 1994. Bezodkladne o tom budú informovať Komisiu.Keď členské štáty prijmú tieto opatrenia, tieto budú obsahovať odkaz na túto smernicu alebo budú sprevádzané takýmto odkazom pri príležitosti ich úradného uverejnenia. Metodiku týchto odkazov ustanovia členské štáty.2. Členské štáty môžu však, počínajúc dátumom stanoveným v odseku 1, pri rešpektovaní všeobecných nariadení zmluvy, dodržiavať alebo uplatňovať na svojom území prísnejšie ustanovenia, ako sú stanovené v tejto smernici. O všetkých opatreniach informujú Komisiu.3. Členské štáty oznámia Komisii text základných ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti, na ktorú sa vzťahuje táto smernica.Článok 21Táto smernica je určená členským štátom.V Luxemburgu 24. júna 1993Za RadupredsedaB. Westh[1] Ú. v. ES C 172, 8.7.1992, s. 16.[2] Ú. v. ES C 150, 31.5.1993.[3] Ú. v. ES C 19, 25.1.1993, s. 4.[4] Ú. v. ES L 46, 19.2.1991, s. 1.[5] Ú. v. ES L 224, 18.8.1990, s. 19. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím 92/438/EHS (Ú. v. ES L 243, 25.8.1992, s. 27).[6] Smernica Rady 90/667/EHS z 27. novembra 1990 stanovujúca zdravotné predpisy týkajúce sa eliminácie a spracovania zvieracích odpadov, pre ich uvádzanie na trh a na ochrany proti patogénom živočíšneho pôvodu alebo rybieho pôvodu v krmivách, ktorá mení a dopĺňa smernicu 90/425/EHS (Ú. v. ES L 363, 27.12.1990, s. 51). Smernica zmenená a doplnená smernicou 92/118/EHS (Ú. v. ES L 62, 15.3.1992, s. 49).--------------------------------------------------PRÍLOHA ANÁRODNÉ REFERENČNÉ LABORATÓRIA PRE CHOROBY RÝBBelgicko Institut National de Recherches VétérinairesGroeselenberg 991180Bruxelles.Dánsko Statens Veterinaere SerumlaboratoriumLandbrugsministerietHangvej 28200Aarhus N.Nemecko Bundesforschungsanstalt für Viruskrankheiten der TiereAnstaltsteil Insel Riems0-2201Insel Riems.Grécko Εργαστηριο Ιχθυοπαθολογιαs και ΒιοπαθολογιαsYδροβιων ΟργανισμωνΚεντρο Κτηνιατρικωυ Ιδρυματων ΑθηνωνΙνστιτουτο Λοιμωδων και Παραστικων ΝοσηματωνΝεαπολεωs 25, Αγια Παρασκευη Αττικηs153 10ΑθηναŠpanielsko Laboratorio de Sanidad y Producción animal de AlgeteMadrid.Francúzsko Centre National D’études Vétérinaires et AlimentairesLaboratoire Central de Recherches Vétérinaires22, rue Pierre CurieBP 6794703Maisons–Alfort CEDEX.Írsko Fisheries Research CentreAbbotstownCastleknockDublin 15.Taliansko Istituto Zooprofilattico Sperimentale delle VenezieSezione Diagnostica di Basaldella di CampoformidoLaboratorio di IttiopatologiaVia della Roggia 9233030Basaldella di Campoformido (Udine).Luxemburg Institut national de Recherches VétérinairesGroeselenberg 991180Bruxelles.Holandsko Centraal Diergeneeskundig InstituutHoofdgebouwEdelhertweg 158219 PHLelystadPostbus 658200 ABLelystad.Centraal Diergeneeskundig InstituutVestiging VirologieHoutribweg 398221 RALelystadPostbus 3658200AJ Lelystad.Portugalsko Laboratório Nacional de Investigaçăo VeterináriaEstrada de Benefica 7011500Lisboa.Spojené kráľovstvo Fish Disease Laboratory14 Albany RoadGranby Industrial SiteWeymouthDorsetDT4 9TU.The Marine LaboratoryPO Box 101Victoria RoadAberdeenAB9 8DB.--------------------------------------------------PRÍLOHA BREFERENČNÉ LABORATORIUM SPOLEČENSTVA PRE CHOROBY RÝBStatens Veterinaere SerumlaboratoriumLandbrugsministerietHangøvej 28200Aarhus NDánsko.--------------------------------------------------PRÍLOHA CKOMPETENCIE A ÚLOHY REFERENČNÉHO LABORATÓRIA SPOLOČENSTVA PRE CHOROBY RÝBReferenčné laboratórium spoločenstva pre nákazy zoznamov I a II má tieto kompetencie a úlohy:1. koordinovať na základe konzultácie s Komisiou diagnostické metódy príslušnej choroby v členských štátoch, najmä formou:a) špecifikácie, uchovávania a dodávania kmeňov patogénov príslušnej choroby pre sérologické testy a výrobu antiséra;b) dodávania referenčných sér a iných referenčných reagencií národným referenčným laboratóriám s cieľom štandardizácie testov a reagencií používaných v každom členskom štáte;c) zriadenia a uchovávania zbierky kmeňov a izolátov patogénov príslušnej choroby;d) pravidelného vykonávania testov s cieľom porovnávania diagnostických postupov spoločenstva;e) zberu a porovnávacej analýzy údajov o diagnostických metódach používaných v spoločenstve a výsledkoch testov vykonávaných v spoločenstve;f) typizácie izolátov patogénov príslušnej choroby najdokonalejšími a najvhodnejšími metódami s cieľom získavania rozsiahlych znalostí o epizootológii choroby;g) sledovania vývoja situácie na celom svete v oblasti monitoringu, epizootológie a prevencie príslušnej choroby;h) poskytovania odborných znalostí o patogénoch príslušnej choroby a iných relevantných patogénov pre umožnenie rýchlych diferenciálnych diagnóz;i) získavanie dôkladných odborných znalostí o príprave a používaní veterinárnych imunologických preparátov k eradikácií a kontrole príslušnej choroby;2. poskytovania aktívnej pomoci pri identifikácii ložísk príslušnej choroby v členských štátoch vyšetrovaním izolátov patogénov, ktoré sú doručované na potvrdenie diagnózy, určenie pôvodcu a epizootológie;3. pomoci pri vzdelávaní a ďalšom vzdelávaní laboratórnych diagnostikov so zreteľom na harmonizáciu diagnostických metód v rámci spoločenstva;4. spolupráce v oblasti diagnostických metód pre choroby zoznamu I s oprávnenými laboratóriami v tretích krajinách, v ktorých sa tieto choroby vyskytujú.--------------------------------------------------PRÍLOHA DMINIMÁLNE KRITÉRIA PRE KRÍZOVÉ PLÁNYKrízové plány musia minimálne spĺňať:1. zriadenie krízového centra na národnej úrovni koordinujúceho všetky opatrenia na kontrolu choroby v príslušnom členskom štáte;2. vytvorenie zoznamu miestnych pohotovostných centier vybavených primeraným zariadením na koordináciu opatrení na kontrolu choroby na miestnej úrovni;3. poskytnutie podrobných údajov o osobách zodpovedných za pohotovostné opatrenia, o ich kvalifikácii a ich zodpovednosti;4. každé miestne krízové centrum musí byť schopné rýchlo sa skontaktovať s osobami/organizáciami, ktoré sú priamo alebo nepriamo dotknuté vypuknutím nákazy;5. musí byť k dispozícii vybavenie a materiál nutný k odbornému výkonu pohotovostných opatrení;6. musia byť poskytnuté presné inštrukcie k opatreniam, ktoré treba prijať pri podozrení z nákazy alebo kontaktu s nákazlivými látkami a ich potvrdení;7. vypracovanie vzdelávacích programov a programov ďalšieho vzdelávania k udržovaniu a prehlbovaniu znalostí o praktických a správnych technických postupoch;8. v prípade potreby musia mať diagnostické laboratóriá zariadenia na vyšetrenie tiel uhynutých zvierat a potrebnú kapacitu pre sérologické, histologické a iné vyšetrenia a musia aktualizovať techniky rýchlej diagnostiky (na tento účel musia byť prijaté opatrenia pre rýchlu dopravu vzorkového materiálu);9. musia sa prijať ustanovenia na zabezpečenie právnych základov potrebných pre implementáciu krízového plánu.--------------------------------------------------


title: Smernica Rady 96/75/ES z 19. novembra 1996 o systémoch prenájmu a cenotvorby vo vnútroštátnej a medzinárodnej vnútrozemskej vodnej doprave v spoločenstve

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31996L0075

Úradný vestník L 304 , 27/11/1996 S. 0012 - 0014

		Smernica Rady 96/75/ESz 19. novembra 1996o systémoch prenájmu a cenotvorby vo vnútroštátnej a medzinárodnej vnútrozemskej vodnej doprave v spoločenstveRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na jej článok 75,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [2],konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 189c zmluvy [3],keďže rastúce problémy saturácie v cestnej a železničnej doprave, bezpečnosť dopravy, životné prostredie, úspora energie a kvalita života občanov si vo verejnom záujme vyžadujú intenzívnejší rozvoj a lepšie využitie dopravného potenciálu ponúkaného vnútrozemskou vodnou dopravou, najmä zdokonalením jej konkurencieschopnosti;keďže rozdiely v právnych predpisoch jednotlivých členských štátov týkajúcich sa systémov komerčnej prevádzky vnútrozemskej vodnej dopravy neprispievajú k hladkému fungovaniu vnútorného trhu v tomto sektore; keďže z tohto dôvodu by sa mali na úrovni spoločenstva zaviesť spoločné opatrenia pre celý trh vnútrozemskej vodnej dopravy, v súlade s rezolúciou Rady z 24. októbra 1994 o štrukturálnom zlepšení vnútrozemskej vodnej dopravy [4];keďže hladké fungovanie vnútorného trhu si vyžaduje organizáciu rotačného systému prenájmu v záujme smerovania k väčšej komerčnej flexibilite a systému slobody prenájmu a cenotvorby;keďže by sa v tomto zmysle malo na prechodné obdobie vypracovať opatrenie, pričom by sa rozsah pôsobnosti rotačného systému postupne obmedzil na dopravcov tak, aby sa mohli prispôsobiť podmienkam voľného trhu a podľa potreby vytvoriť obchodné zoskupenia, ktoré by lepšie zodpovedali logistickým potrebám odosielateľov;keďže v súlade s princípom subsidiarity je na úrovni spoločenstva potrebné a primerané stanoviť jednotný časový rozvrh postupnej liberalizácie trhu, pričom sa ponecháva členským štátom zodpovednosť za začiatok účinnosti takejto liberalizácie;keďže sa musia prijať opatrenia, ktoré by umožňovali podniknúť na príslušnom dopravnom trhu akciu v prípade vážnej poruchy trhu; pretože v tomto zmysle by mala byť Komisii daná právomoc prijať vhodné opatrenia v súlade s postupom poradného výboru,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Na účely tejto smernice:a) "rotačný systém prenájmu" znamená systém, ktorý spočíva v prideľovaní požiadaviek zákazníkov o prepravu za vopred stanovené ceny a za vopred známych podmienok a na základe poradia, v akom sú lode k dispozícii po vykládke. Od dopravcov sa vyžaduje, aby si podľa poradia v registračnom zozname vybrali náklad od tých, ktorí ho ponúkajú. Ten kto si nevyberie, si napriek tomu udrží svoje miesto v poradí;b) "dopravca" znamená vlastníka alebo prevádzkovateľa jednej alebo viacerých lodí vnútrozemskej vodnej dopravy;c) "príslušný orgán" znamená orgán menovaný členským štátom na riadenie a organizovanie rotačného systému prenájmu;d) "vážna porucha trhu" znamená na trhu vnútrozemskej vodnej dopravy objavenie sa problémov špecifických pre tento trh, ktoré môžu spôsobiť vážny a trvalý prebytok ponuky nad dopytom, čím sa vážne ohrozí finančná stabilita a prežitie značného počtu dopravcov vnútrozemskej vodnej dopravy, pokiaľ krátkodobá strednodobá prognóza pre príslušný trh nenaznačí podstatné a trvalé zlepšenie.Článok 2V oblasti vnútroštátnej a medzinárodnej vnútrozemskej vodnej dopravy v spoločenstve sa zmluvy medzi príslušnými stranami majú uzatvárať slobodne a rovnako slobodne sa majú dohodnúť ceny.Článok 3Bez ohľadu na článok 2 si môžu členské štáty na prechodné obdobie do 1. januára 2000 ponechať systém záväzných taríf a rotačných systémov prenájmu za predpokladu, že:- spĺňajú podmienky stanovené v článkoch 4, 5 a 6; a- stanovené rotačné a cenové systémy sú prístupné za rovnakých podmienok všetkým dopravcom členských štátov.Článok 4Počas prechodného obdobia uvedeného v článku 3 takým rotačným systémom prenájmu nepodlieha nasledovné:a) ropa a plyn, kvapalný náklad a suchý hromadný tovar, špeciálne náklady, ako sú nedeliteľné náklady, kontajnerová doprava, doprava v rámci prístavu, akékoľvek prepravy na vlastný účet a akýkoľvek druh dopravnej činnosti, ktorý je už mimo rotačného systému prenájmu;b) náklad, s ktorým sa nemôže efektívne zaobchádzať v takých systémoch, najmä:- doprava vyžadujúca manipulačné zariadenie pre tovar,- kombinovaná doprava, t. j. intermodálna doprava, kde je hlavnou časťou trasy vnútrozemská vodná cesta a počiatočný a/alebo konečný úsek prepravy (čo možno najkratší) sa vykonáva po ceste alebo železnici.Článok 5Počas prechodného obdobia uvedeného v článku 3 prijmú členské štáty opatrenia potrebné na maximalizáciu flexibility v rotačných systémoch prenájmu, najmä:- tým, že umožnia odosielateľom uzavrieť zmluvy na viacnásobné cesty, t. j. série po sebe nasledujúcich ciest s použitím tej istej lode,- tým, že umožnia, aby jednotlivé alebo viacnásobné cesty ponúkané dvakrát po sebe v rotačnom systéme prenájmu bez toho, aby sa našiel zákazník, sa vyjmú z tohto systému a môže sa s nimi voľne obchodovať.Článok 6V priebehu dvoch rokov od dátumu, od ktorého táto smernica nadobudne účinnosť, členské štáty zapojené do rotačných systémov prenájmu prijmú opatrenia potrebné na to, aby umožnili odosielateľom voľný výber medzi troma typmi zmlúv:- zmluvy časové, vrátane leasingových zmlúv, kde dopravca poskytne na stanovené obdobie zákazníkovi jednu alebo viac lodí a posádku na prepravu tovaru pre tohto zákazníka, za platbu stanovenú sumou peňazí za deň. Zmluva sa voľne uzatvára medzi stranami,- zmluvy tonážne, kde sa dopravca zaviaže prepraviť v priebehu obdobia stanoveného v zmluve danú tonáž za platbu stanovenú podľa nákladných sadzieb za tonu. Zmluva sa voľne uzatvára medzi stranami a musí zahŕňať veľké zásielky,- zmluva na jednotlivé alebo viacnásobné cesty.Článok 71. V prípade vážnej poruchy trhu vnútrozemskej vodnej dopravy môže Komisia bez toho, aby bolo dotknuté nariadenie Rady (EHS) č. 1101/89 z 27. apríla 1989 o štrukturálnom zlepšení vnútrozemskej vodnej dopravy [5], a na žiadosť členského štátu prijať vhodné opatrenia, a to najmä opatrenia určené na zabránenie akéhokoľvek nového zvýšenia prepravnej kapacity ponúkanej na príslušnom trhu. Rozhodnutie sa prijme v súlade s postupom stanoveným v článku 8 ods. 22. V prípade žiadosti členského štátu o prijatie vhodných opatrení sa rozhodnutie prijme do troch mesiacov od prijatia žiadosti.3. Žiadosť členského štátu o prijatie vhodných opatrení musí byť sprevádzaná všetkými informáciami potrebnými na zhodnotenie ekonomickej situácie v príslušnom sektore, najmä:- údajmi o priemerných nákladoch a cenách pre rôzne typy dopravy,- mierou využitia ložného priestoru,- prognózou dopytu.Tieto informácie sa môžu použiť len pre štatistické účely. Nesmú sa použiť pre daňové účely, ani byť oznámené tretím stranám.4. Rozhodnutia prijaté podľa tohto článku, ktorých doba platnosti nesmie presiahnuť dobu trvania poruchy na trhu, sa ihneď oznámia členským štátom.Článok 81. Komisii pomáha výbor ustanovený podľa smernice 91/672/EHS [6].2. Zástupca Komisie predloží výboru návrh opatrení, ktoré sa majú prijať. Výbor predloží svoje stanovisko k návrhu, ak je to potrebné, prijaté na základe hlasovania v priebehu časového limitu, ktorý môže predseda stanoviť podľa naliehavosti prípadu.Stanovisko sa zaznamená v zápisnici; naviac má každý členský štát právo požiadať, aby bolo jeho vyjadrenie uvedené v zázname.Komisia má brať najvyšší zreteľ na stanovisko vyjadrené výborom. Informuje výbor o spôsobe, akým bolo jeho stanovisko rešpektované.Článok 91. Členské štáty najneskôr do 1. januára 1997 uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou.Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.Článok 10Táto smernica nadobúda účinnosť na tretí deň po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 11Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 19. novembra 1996Za RadupredsedaH. Coveney[1] Ú. v. ES C 318, 29.11.1995, s. 8.[2] Ú. v. ES C 39, 12.2.1996, s. 96.[3] Stanovisko Európskeho parlamentu z 13. februára 1996 (Ú. v. ES C 65, 4.3.1996, s. 32), spoločná pozícia Rady z 27. júna 1996 (Ú. v. ES C 264, 11.9.1996) a rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 1996 (Ú. v. ES C 320, 28.6.1996).[4] Ú. v. ES C 309, 5.11.1994, s. 5.[5] Ú. v. ES L 116, 28.4.1989, s. 25. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2254/96 (pozri stranu 1 tohto úradného vestníka).[6] Ú. v. ES L 373, 31.12.1991, s. 29. Smernica zmenená a doplnená Aktom o pristúpení z roku 1994.--------------------------------------------------


title: Smernica Rady z 19. septembra 1983 o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom azbestu pri práci (druhá samostatná smernica v zmysle článku 8 smernice 80/1107/EHS)

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31983L0477

Úradný vestník L 263 , 24/09/1983 S. 0025 - 0032 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 5 Zväzok 4 S. 0003  Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 05 Zväzok 4 S. 0014  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 5 Zväzok 4 S. 0003  Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 05 Zväzok 4 S. 0014

		Smernica Radyz 19. septembra 1983o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom azbestu pri práci (druhá samostatná smernica v zmysle článku 8 smernice 80/1107/EHS)(83/477/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva a najmä na jej článok 100,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Zhromaždenia [2],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [3],keďže rozhodnutie Rady z 29. júna 1978 o akčnom programe Európskych spoločenstiev o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci [4] ustanovuje zavedenie osobitných zosúladených postupov týkajúcich sa ochrany pracovníkov pred azbestom;keďže smernica Rady 80/1107/EHS z 27. novembra 1980 o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom chemických, fyzikálnych a biologických faktorov pri práci [5] stanovila určité opatrenia, ktoré je nutné zohľadniť pri tejto ochrane; keďže daná smernica ustanovuje, aby v jednotlivých smerniciach boli určené limitné hodnoty a osobitné požiadavky pre faktory uvedené v prílohe I, ktoré zahŕňajú azbest;keďže azbest je škodlivý faktor vyskytujúci sa v mnohých prípadoch pri práci; keďže mnohí pracovníci sú z tohto dôvodu vystavení potenciálnemu ohrozeniu zdravia; keďže krocidolit sa považuje za obzvlášť nebezpečný typ azbestu;keďže aj keď súčasné vedecké poznanie nie je také, aby sa mohla určiť úroveň, pod ktorou by riziko ohrozenia zdravia prestalo existovať, znížením ohrozenia spôsobeného azbestom sa bude napriek tomu znižovať riziko vzniku chorôb súvisiacich s azbestom; keďže táto smernica zahŕňa minimálne požiadavky, ktoré budú prehodnotené na základe získaných skúseností a technického rozvoja v tejto oblasti;keďže optická mikroskopia, hoci neumožňuje počítanie najmenších zdraviu škodlivých vlákien, je v súčasnosti najpoužívanejšou metódou na pravidelné meranie azbestu;keďže z tohto dôvodu sú dôležité preventívne opatrenia na ochranu zdravia pracovníkov ohrozených azbestom a predpokladaný záväzok členských štátov týkajúci sa dohľadu nad ich zdravím,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 11. Cieľom tejto smernice, ktorá je druhou samostatnou smernicou v zmysle článku 8 smernice 80/1107/EHS, je ochrana pracovníkov pred rizikami poškodenia zdravia, vrátane prevencie takýchto rizík, ktoré vznikajú alebo pravdepodobne vznikajú vystavením účinkom azbestu pri práci. Ustanovuje limitné hodnoty a ďalšie osobitné požiadavky:2. Toto rozhodnutie neplatí pre:- námornú dopravu,- leteckú dopravu.3. Táto smernica rešpektuje právo členských štátov uplatňovať alebo zaviesť zákony, iné právne predpisy alebo správne opatrenia, ktoré zabezpečia väčšiu ochranu pracovníkov najmä pri nahradení azbestu za menej nebezpečné substituenty.Článok 2Na účely tejto smernice azbest predstavujú nasledujúce vláknité kremičitany:- Aktinolit, CAS č. 77536-66-4 (*) [6],- Azbest gruenerit (amozit), CAS č. 12172-73-5 (*) [7],- Anthofylit, CAS č. 77536-67-5 (*) [8],- Chryzotil, CAS č. 12001-29-5 [9],- Krocidolit, CAS č. 12001-28-4 [10],- Tremolit, CAS č. 77536-68-6 (*) [11].Článok 31. Táto smernica sa uplatňuje na činnosti, pri ktorých pracovníci v priebehu svojej práce sú alebo môžu byť vystavení prachu pochádzajúcemu z azbestu alebo materiálov obsahujúcich azbest.2. V prípade akejkoľvek činnosti, pri ktorej by pravdepodobne mohlo vzniknúť riziko vystavenia prachu pochádzajúcemu z azbestu alebo materiálov obsahujúcich azbest, musí byť toto riziko posudzované tak, aby bol určený charakter a stupeň vystavenia pracovníkov prachu pochádzajúcemu z azbestu alebo materiálov obsahujúcich azbest.3. Ak posúdenie uvedené v odseku 2 ukazuje, že koncentrácia azbestových vlákien vo vzduchu na mieste výkonu práce, kde chýba akýkoľvek osobný ochranný prostriedok, je podľa voľby členských štátov na takej úrovni, ako je namerané alebo vypočítané vo vzťahu k osemhodinovému referenčnému času,- menej ako 0,25 vlákna na cm3 a/alebo- menej ako kumulatívna dávka 15,00 vlákno-dní na cm3 počas troch mesiacov,články 4, 7, 13, 14 (2), 15 a 16 neplatia.4. Posúdenie uvedené v odseku 2 je predmetom porád s pracovníkmi a/alebo ich zástupcami v podniku alebo prevádzkarni a preskúma sa v prípade podozrenia, že je nesprávne, alebo ak dôjde k zmene materiálu pri práci.Článok 4Na základe článku 3 (3) sa prijmú nasledujúce opatrenia:1. Na činnosti uvedené v článku 3 (1) sa musí vzťahovať systém oznamovacej povinnosti spravovaný zodpovedným orgánom členského štátu.2. Zamestnávateľ musí predložiť oznámenie zodpovednému orgánu členského štátu podľa vnútroštátnych zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení. Toto oznámenie musí zahŕňať aspoň stručný popis:- druhov a množstiev používaného azbestu,- činností a používaných postupov,- vyrábaných výrobkov.3. Pracovníci a/alebo ich zástupcovia v podnikoch alebo prevádzkárňach majú prístup k dokumentom, ktoré sú predmetom oznámenia týkajúceho sa ich podniku alebo prevádzkarne v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi.4. Vždy, keď dôjde k dôležitej zmene pri použití azbestu alebo materiálov obsahujúcich azbest, musí sa predložiť nové oznámenie.Článok 5Aplikácia azbestu rozprašovaním musí byť zakázaná.Článok 6Pre všetky činnosti uvedené v článku 3 (1) vystavenie pracovníkov prachu pochádzajúceho z azbestu alebo z materiálov obsahujúcich azbest na mieste výkonu práce musí byť znížené na čo najnižšiu, prakticky dosiahnuteľnú úroveň a v každom prípade musí byť nižšie než limitné hodnoty ustanovené v článku 8, najmä na základe nasledujúcich opatrení, kde je to vhodné:1. Množstvo používaného azbestu musí byť v každom prípade obmedzené na čo najmenšie prakticky dosiahnuteľné množstvo.2. Počet pracovníkov vystavených alebo pravdepodobne vystavených prachu pochádzajúcemu z azbestu alebo z materiálov obsahujúcich azbest musí byť obmedzený na čo najnižšiu hodnotu.3. Pracovné postupy musia byť navrhnuté v zásade tak, aby sa zabránilo uvoľneniu azbestového prachu do vzduchu.Ak toto nie je prakticky dosiahnuteľné, prach by mal byť odstraňovaný čo najbližšie k miestu, kde sa uvoľňuje.4. Všetky budovy a/alebo dielne a zariadenia, ktoré sú zapojené do spracovania alebo upravovania azbestu, sa musia dať pravidelne a účinne čistiť a udržiavať.5. Azbest ako surovina sa musí uskladňovať a prepravovať vo vhodnom uzavretom balení.6. Odpad musí byť zhromažďovaný a odstraňovaný z miesta výkonu práce čo najskôr, vo vhodnom uzavretom balení s označením oznamujúcim, že obsahuje azbest. Toto opatrenie neplatí pre banské činnosti.S odpadom uvedeným v predchádzajúcom odseku sa musí potom zaobchádzať podľa smernice Rady 78/319/EHS z 20. marca 1978 o toxickom a nebezpečnom odpade [12].Článok 7Podľa článku 3 (3) sa prijmú nasledujúce opatrenia:1. Aby sa zabezpečila zhoda s limitnými hodnotami ustanovenými v článku 8, meranie azbestu vo vzduchu na mieste výkonu práce sa vykoná podľa referenčnej metódy popísanej v prílohe I alebo akejkoľvek inej metódy, ktorá poskytne rovnocenné výsledky. Takéto meranie musí byť plánované a vykonávané pravidelne aj s odberom reprezentatívnych vzoriek vzhľadom na osobné vystavenie pracovníka prachu pochádzajúcemu z azbestu alebo z materiálov obsahujúcich azbest.Na účely merania azbestu vo vzduchu, ako je uvedené v predchádzajúcom odseku, sa budú brať do úvahy iba vlákna s dĺžkou viac ako päť mikrometrov a s pomerom dĺžky/šírky väčším ako 3:1.Rada konajúca na základe návrhu Komisie a zohľadňujúca najmä pokrok vo vedeckom poznaní a technike a skúsenosti získané pri uplatňovaní tejto smernice opätovne preskúma ustanovenia prvej vety odseku 1 v priebehu piatich rokov od prijatia tejto smernice so zámerom ustanoviť jednotnú metódu na meranie koncentrácií azbestu vo vzduchu na úrovni spoločenstva.2. Odoberanie vzoriek bude vykonávané po porade s pracovníkmi a/alebo ich zástupcami v podnikoch alebo prevádzkárňach.3. Odoberanie vzoriek bude vykonávať vhodne kvalifikovaný personál. Odobraté vzorky budú následne analyzované v laboratóriách vybavených na ich analýzu a kvalifikovaných na uplatnenie potrebných identifikačných metód.4. Množstvo azbestu vo vzduchu sa podľa všeobecného predpisu meria aspoň každé tri mesiace a v každom prípade vždy pri zavedení technickej zmeny. Frekvencia meraní môže byť však znížená za okolností uvedených v odseku 5.5. Frekvencia meraní môže byť znížená na jedenkrát ročne v prípade, ak:- nedôjde k závažnej zmene podmienok na mieste výkonu práce a- výsledky dvoch predchádzajúcich meraní nepresiahli polovičnú hodnotu limitných hodnôt ustanovených v článku 8.Tam, kde skupiny pracovníkov vykonávajú rovnaké alebo podobné úlohy na rovnakom mieste a sú tak vystavení rovnakému ohrozeniu zdravia, môže byť odoberanie vzoriek vykonávané na skupinovom základe.6. Doba odoberania vzoriek musí byť taká, aby mohlo byť vystavenie stanovené reprezentatívne pre osemhodinový referenčný čas (jedna zmena) pomocou meraní alebo časovo vyvážených výpočtov. Doba rôznych postupov odoberania vzoriek je určená tiež na základe bodu 6 prílohy I.Článok 8Platia nasledujúce limitné hodnoty:a) koncentrácia azbestových vlákien iných ako krocidolit vo vzduchu na mieste výkonu práce:1,00 vlákna na cm3 namerané alebo vypočítané vo vzťahu k osemhodinovému referenčnému času;b) koncentrácia krocidolitových vlákien vo vzduchu na mieste výkonu práce:0,50 vlákna na cm3 namerané alebo vypočítané vo vzťahu k osemhodinovému referenčnému času;c) koncentrácia azbestových vlákien vo vzduchu na mieste výkonu práce v prípade zmesí krocidolitu a iných azbestových vlákien:limitná hodnota je na úrovni vypočítanej na základe limitných hodnôt ustanovených v a) a b), zohľadňujúc podiel krocidolitu a iných druhov azbestu v zmesi.Článok 9Rada, ktorá koná na základe návrhu Komisie a zohľadňuje najmä pokrok vo vedeckom poznaní a technike a skúsenosti získané pri uplatňovaní tejto smernice, prehodnotí ustanovenia článku 3 (3) a článku 8 do 1. januára 1990.Článok 101. Ak sú prekročené limitné hodnoty ustanovené v článku 8, musia byť zistené dôvody, ktoré spôsobili prekročenie týchto hodnôt a čo najskôr musia byť vykonané primerané opatrenia na nápravu situácie.Nemôže sa pokračovať v práci na zasiahnutom mieste, pokiaľ sa nevykonajú vhodné opatrenia na ochranu pracovníkov, ktorých sa to týka.2. Na účel kontroly účinnosti opatrení uvedených v prvom pododseku odseku 1 sa bezodkladne vykoná ďalšie stanovenie koncentrácií azbestu vo vzduchu.3. Ak ohrozenie nemožno dostatočne znížiť iným spôsobom a ak sa ukáže, že je potrebné používať prostriedky na osobnú ochranu dýchacích ciest, ich použitie nemá byť trvalé a je prísne obmedzené len na minimálny čas potrebný pre každého pracovníka.Článok 111. V prípade určitých činností, kde sa predpokladá, že limitné hodnoty ustanovené v článku 8 budú prekročené a kde technické preventívne opatrenia pre obmedzenie koncentrácií azbestu vo vzduchu nie sú prakticky uskutočniteľné, zamestnávateľ určí opatrenia na zabezpečenie ochrany pracovníkov počas vykonávania takýchto činností, najmä:a) pracovníkom sa vydajú vhodné prostriedky na ochranu dýchacích ciest a iné osobné ochranné prostriedky, ktoré musia používať ab) umiestnia sa výstražné značky oznamujúce predpoklad, že limitné hodnoty ustanovené v článku 8 budú prekročené.2. Tieto opatrenia sa prerokujú s pracovníkmi a/alebo ich zástupcami v podniku alebo prevádzkarni pred vykonaním príslušných činností.Článok 121. Pred začiatkom búracích prác alebo prác na odstránenie azbestu a/alebo výrobkov obsahujúcich azbest z budov, stavieb, závodov alebo vybavenia alebo z lodí sa vyhotoví plán prác.2. Plán uvedený v odseku 1 musí predpisovať opatrenia potrebné na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov na mieste výkonu práce.Plán musí určiť najmä:- odstránenie azbestu a/alebo výrobkov obsahujúcich azbest pred použitím búracích techník, ak je to prakticky uskutočniteľné,- poskytovanie osobných ochranných prostriedkov uvedených v článku 11 (1) a), kde to je potrebné.Článok 131. V prípade všetkých činností uvedených v článku 3 (1), ktoré sú predmetom článku (3), budú vykonané primerané opatrenia zabezpečujúce, že:a) miesta, kde sa vyššie uvedené činnosti konajú:i) sa zreteľne vymedzia a označia výstražnými značkami;ii) sa nesprístupnia iným pracovníkom než tým, od ktorých sa vyžaduje, aby z dôvodu svojej pracovnej činnosti alebo povinností na tieto miesta vstúpili;iii) predstavujú oblasti, kde by malo byť zakázané fajčenie;b) sú zriadené miesta, kde pracovníci môžu jesť a piť bez rizika kontaminácie azbestovým prachom;c) i) pracovníkom sa poskytne primeraný pracovný alebo ochranný odev;ii) tento pracovný alebo ochranný odev zostane v podniku. Avšak môže sa prať v zariadeniach mimo podniku, ktoré sú vybavené na takýto druh práce, ak podnik sám nevykonáva čistenie; v takom prípade musí byť odev prepravovaný v uzatvorených kontajneroch;iii) zabezpečia sa oddelené skladovacie miesta pre pracovný alebo ochranný odev a pre civilný odev;iv) pracovníkom sa v prípade prašných činností poskytnú primerané a vhodné umývacie a toaletné zariadenia, vrátane spŕch;v) ochranné prostriedky sa umiestnia na jasne určenom mieste a skontrolujú a vyčistia sa po každom použití; prijmú sa primerané opatrenia na opravu alebo výmenu chybného prostriedku pred ďalším použitím.2. Od pracovníkov nie je možné požadovať náhradu za opatrenia prijaté v zmysle odseku 1.Článok 141. V prípade všetkých činností uvedených v článku 3 (1) sa vykonajú primerané opatrenia, aby sa zabezpečilo, že sa pracovníkom a ich zástupcom v podniku alebo prevádzkarni poskytnú primerané informácie týkajúce sa:- potenciálneho zdravotného rizika z vystavenia prachu pochádzajúcemu z azbestu alebo z materiálov obsahujúcich azbest,- existencie právne stanovených limitných hodnôt a potreby monitorovania ovzdušia,- hygienických požiadaviek, vrátane potreby vyhnúť sa fajčeniu,- bezpečnostných opatrení, ktoré sa majú prijať v súvislosti s nosením a používaním ochranných prostriedkov a odevov,- osobitné bezpečnostné opatrenia určené na minimalizovanie vystaveniu azbestu.2. Okrem opatrení uvedených v odseku 1, ktoré sú predmetom článku 3 (3), prijmú sa primerané opatrenia zabezpečujúce, že:a) pracovníci a/alebo ich zástupcovia v podniku alebo prevádzkarni majú prístup k výsledkom meraní koncentrácií azbestu vo vzduchu a môžu sa im poskytnúť vysvetlenia významu týchto výsledkov;b) ak výsledky prekračujú limitné hodnoty stanovené v článku 8, pracovníci, ktorých sa to týka a ich zástupcovia v podniku alebo prevádzke sú o tejto skutočnosti a jej príčine čo najskôr informovaní a opatrenia, ktoré majú byť prijaté, sú prerokované s pracovníkmi a/alebo ich zástupcami v podniku alebo prevádzkarni, alebo vo výnimočnom prípade sú informovaní o opatreniach, ktoré boli prijaté.Článok 15Podľa článku 3 (3) sa prijmú nasledujúce opatrenia:1. Posúdenie zdravotného stavu každého pracovníka musí byť k dispozícii pred začiatkom jeho vystavenia prachu pochádzajúcemu z azbestu alebo z materiálov obsahujúcich azbest na mieste výkonu práce.Toto posúdenie musí zahŕňať špecifické vyšetrenie hrudníka. Príloha II poskytuje praktické odporúčania, podľa ktorých sa môžu členské štáty odvolávať na klinický dohľad nad pracovníkmi; tieto odporúčania sa prispôsobia technickému pokroku v súlade s postupom ustanoveným v článku 10 smernice 80/1107/EHS.Nové posúdenie musí byť k dispozícii aspoň raz za tri roky počas trvania vystavenia.Zdravotný záznam jednotlivca musí byť zavedený v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a praxou pre každého pracovníka, na ktorého sa vzťahuje prvý pododsek.2. Po klinickom dohľade uvedenom v bode 1 lekár alebo orgán zodpovedný za lekársky dohľad nad pracovníkmi má podľa vnútroštátnych právnych predpisov odporučiť alebo určiť akékoľvek individuálne ochranné alebo preventívne opatrenia, ktoré majú byť vykonané; tieto môžu zahŕňať, kde je to vhodné, odvolanie príslušného pracovníka zo všetkých činností, kde môže byť vystavený azbestu.3. Pracovníkom musia byť poskytnuté informácie a odporúčania týkajúce sa akéhokoľvek posudzovania ich zdravotného stavu, ktorému môžu podliehať po ukončení vystavenia.4. Príslušný pracovník alebo zamestnávateľ môže žiadať kontrolu posúdenia uvedeného v bode 2 podľa vnútroštátnych právnych predpisov.Článok 16Na základe článku 3 (3) sa prijmú nasledujúce opatrenia:1. Zamestnávateľ musí evidovať pracovníkov zodpovedných za výkon činností podľa článku 3 (1) s uvedením charakteru a trvania činnosti a vystavenia. Lekár a/alebo orgán zodpovedný za lekársky dohľad má prístup k tejto evidencii. Každý pracovník má prístup k výsledkom evidencie, ktoré sa ho osobne týkajú. Pracovníci a/alebo ich zástupcovia majú prístup k anonymným kolektívnym informáciám v evidencii.2. Evidencia uvedená v bode 1 a lekárske záznamy uvedené v bode 1 článku 15 musia byť uchovávané aspoň 30 rokov po ukončení vystavenia v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi.Článok 17Členské štáty musia viesť evidenciu zistených prípadov azbestózy a mesoteliomu.Článok 181. Členské štáty prijmú do 1. januára 1987 zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Bezodkladne o tom informujú Komisiu. Termín 1. január 1987 je však odložený do 1. januára 1990 v prípade banských činností, ktoré sa týkajú azbestu.2. Členské štáty oznámia Komisii ustanovenia vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti upravenej touto smernicou.Článok 19Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 19. septembra 1983Za RadupredsedaG. Varfis[1] Ú. v. ES C 262, 9.10.1980, s. 7 a Ú. v. ES C 301, 18.11.1982, s. 6.[2] Ú. v. ES C 310, 30.11.1981, s. 43.[3] Ú. v. ES C 125, 17.5.1982, s. 155.[4] Ú. v. ES C 165, 11.7.1978, s. 1.[5] Ú. v. ES L 327, 3.12.1980, s. 8.[6] Čisto v registri Chemical Abstract Service (CAS).[7] Čisto v registri Chemical Abstract Service (CAS).[8] Čisto v registri Chemical Abstract Service (CAS).[9] Čisto v registri Chemical Abstract Service (CAS).[10] Čisto v registri Chemical Abstract Service (CAS).[11] Čisto v registri Chemical Abstract Service (CAS).[12] Ú. v. ES L 84, 31.3.1978, s. 43.--------------------------------------------------PRÍLOHA IReferenčná metóda uvedená v článku 7 (1) pre meranie azbestu vo vzduchu na mieste výkonu práce1. Vzorky sa odoberú v dýchacej zóne jedného pracovníka: t. j. v rozsahu pologule o polomere 300 mm rozprestierajúcej sa pred tvárou a meranej zo stredového bodu línie, ktorá spája uši.2. Používajú sa membránové filtre (zmiešané estery celulózy alebo nitrátu celulózy) o veľkosti pórov 0,8 až 1,2 mikrometra s predtlačenými štvorcami a priemerom 25 mm.3. Používa sa otvorený držiak na filter upevnený valcovitým nástavcom od 33 do 44 mm pred filtrom vytvárajúcim kruhovú oblasť o priemere aspoň 20 mm. Pri používaní smeruje nástavec dolu.4. Používa sa prenosné čerpadlo na baterky, ktoré pracovník nosí na opasku alebo vo vrecku. Tok je plynulý a rýchlosť nastavená na 1,0 litrov za minútu ± 5 %. Rýchlosť toku je udržiavaná v rozsahu ± 10 % počiatočnej rýchlosti počas doby odberu vzoriek.5. Doba odberu vzoriek sa meria s toleranciou 2 %.6. Optimálny počet vlákien na filtroch je v rozsahu od 100 do 400 vlákien/mm2.7. Na mikroskopické sklíčko sa prednostne umiestni celý filter alebo len časť filtra, acetón-triacetínovou metódou sa spriehľadní a zakryje sa krycím sklíčkom.8. Na počítanie sa používa binokulárny mikroskop s nasledujúcimi vlastnosťami:- Koehlerovo osvetlenie,- jeho nástavec má zabudovaný Abbeov alebo achromatický fázový kondenzor v podložnom centrovacom krúžku. Fázovo-kontrastné centrovanie je nezávislé od centrovacieho mechanizmu kondenzora,- pozitívny fázovo-kontrastný achromatický objektív so 40-násobným fokálnym zväčšením s číselnou apertúrou 0,65 až 0,70 a absorpciou prstencovej diafragmy v rozsahu 65 až 85 %,- 12,5-násobné kompenzačné okuláre; aspoň do jedného okulára sa musí dať vložiť mriežka a musí sa dať zaostrovať,- Walton-Beckettova cirkulárna mriežka do okulára so zdanlivým priemerom v rovine objektu 100 mikrometrov ± 2 mikrometre pri použití uvedeného objektívu a okuláru kontrolovaného proti stacionárnemu mikrometru.9. Mikroskop sa nastaví podľa návodu výrobcu a detekčný limit sa overí za použitia "fázovo-kontrastného testovacieho sklíčka". Musí byť viditeľné do kódu 5 na AIA testovacom sklíčku alebo do bloku 5 na HSE/NPL značky 2 testovacieho sklíčka, ak sa postupuje podľa návodu výrobcu. Tento postup sa vykoná na začiatku merania v deň použitia.10. Vzorky sa vyhodnocujú na základe nasledujúcich pravidiel:- vlákno, ktoré sa počíta, je akékoľvek vlákno uvedené v druhom pododseku bodu 1 článku 7, ktoré sa nedotýka častice s maximálnym priemerom väčším ako tri mikrometre,- akékoľvek počítateľné vlákno, ktoré má dva konce v okienku mriežky, sa počíta ako jedno vlákno; akékoľvek vlákno s iba jedným koncom v okienku mriežky sa počíta ako polovica vlákna,- okienka mriežky na počítanie sa vyberú náhodne v rámci exponovanej oblasti filtra,- zhluk vlákien, ktorý sa v jednom alebo vo viacerých miestach svojej dĺžky javí pevný a neoddelený, ale na iných miestach je rozdelený na samostatné vlákna (rozštiepené vlákno), je počítaný ako jednotlivé vlákno, ak zodpovedá popisu uvedenému v druhom pododseku bodu 1 článku 7 a zarážke 1 tohto odseku, meraný priemer bude ten, ktorý zodpovedá neoddelenej časti, nie ten, čo zodpovedá rozštiepenej časti,- v akomkoľvek inom zhluku vlákien, kde sa jednotlivé vlákna dotýkajú alebo pretínajú (zväzok), sú vlákna počítané jednotlivo, ak môžu byť dostatočne rozlíšené pre stanovenie, či zodpovedajú popisu v druhom pododseku bodu 1 článku 7 a zarážky 1 tohto odseku. Ak nie je možné rozlíšiť ani jedno vlákno zodpovedajúce tejto definícii, zväzok sa považuje za vlákno, ktoré sa dá počítať, ak braný ako celok zodpovedá popisu v druhom pododseku bodu 1 článku 7 a zarážky 1 tohto odseku,- ak je viac ako jedna osmina okienka mriežky pokrytá zhlukom vlákien a/alebo časticami, toto okienko mriežky musí byť vylúčené a počíta sa v inom okienku,- napočíta sa 100 vlákien, ktoré umožnia preskúmať minimálne 20 okienok mriežky, alebo sa preskúma 100 okienok mriežky.11. Stredná hodnota počtu vlákien na mriežku sa vypočíta vydelením počtu napočítaných vlákien počtom preskúmaných okienok mriežky. Podiel na počet zvyškov značiek na filtri a kontaminácia sa musí udržať nižšia ako tri vlákna/100 okienok mriežky a vyhodnotiť použitím čistých filtrov.Koncentrácia vo vzduchu = (počet na okienko mriežky × exponovaná plocha filtra) / (okienko mriežky × objem odobratého vzduchu).--------------------------------------------------PRÍLOHA IIPraktické odporúčania na klinické posúdenie pracovníkov, ako je uvedené v článku 15 (1)1. Podľa súčasných poznatkov sa uvádza, že vystavenie voľným azbestovým vláknam môže spôsobiť vznik nasledujúcich chorôb:- azbestózy,- mesoteliomu,- bronchiálneho karcinómu,- gastrointestinálneho karcinómu.2. Lekár a/alebo orgán zodpovedný za lekársky dohľad nad pracovníkmi, ktorí sú vystavení azbestu, musí byť oboznámený s podmienkami alebo okolnosťami vystavenia každého pracovníka.3. Klinický dohľad nad pracovníkmi by sa mal vykonávať podľa zásad a praxe pracovného lekárstva; mal by zahŕňať aspoň nasledujúce opatrenia:- viesť záznamy o zdravotnej a pracovnej anamnéze pracovníka,- osobný pohovor,- klinické vyšetrenie hrudníka,- vyšetrenie respiračných funkcií.Vyžadujú sa ďalšie vyšetrenia vrátane štandardného röntgenového snímku hrudníka a laboratórne testy, ako cytologické vyšetrenie spúta. O týchto vyšetreniach by sa malo rozhodnúť v prípade každého pracovníka, keď podlieha zdravotnému dohľadu, na základe najnovších poznatkov pracovného lekárstva.--------------------------------------------------