title: Smernica Komisie 1999/46/ES z 21. mája 1999, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady č. 93/16/EHS na uľahčenie voľného pohybu lekárov a vzájomného uznávania ich diplomov, osvedčení a iných dokladov o formálnych kvalifikáciáchText s významom pre EHP.

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31999L0046

Úradný vestník L 139 , 02/06/1999 S. 0025 - 0026

		Smernica Komisie 1999/46/ESz 21. mája 1999,ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady č. 93/16/EHS na uľahčenie voľného pohybu lekárov a vzájomného uznávania ich diplomov, osvedčení a iných dokladov o formálnych kvalifikáciách(Text s významom pre EHP)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 40, článok 47 ods. 1 a 2, prvá a druhá veta a článok 55,so zreteľom na smernicu Rady 93/16/EHS z 5. apríla 1993 na uľahčenie voľného pohybu lekárov a vzájomného uznávania ich diplomov, osvedčení a iných dokladov o formálnej kvalifikácii [1], naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie č. 98/63/EHS [2], najmä na jej článok 44a,(1) keďže Taliansko vznieslo odôvodnenú požiadavku, aby v zozname špeciálneho lekárstva spoločnom pre všetky členské štáty boli pre tento členský štát zmenené a doplnené označenia gynekológie a pôrodníctva, oftalmológie a penumológie a aby v zozname špeciálneho lekárstva špecifickom pre dva alebo viac členských štátov boli pre tento členský štát zmenené a doplnené označenia klinickej biológie, mikrobiológie-bakteriológie, plastickej chirurgie, gastroenterológie, endokrinológie a fyziatrie;(2) keďže Taliansko vznieslo odôvodnenú požiadavku, aby do zoznamu špeciálneho lekárstva špecifického pre dva alebo viac členských štátov boli pre tento štát zaradené označenia biochémie, diagnostickej rádiológie, radiačnej onkológie a geriatrie: keďže, pokiaľ ide o diagnostickú rádiológiu a radiačnú onkológiu, by sa preto mal zmeniť a doplniť zoznam špeciálneho lekárstva spoločný pre všetky členské štáty;(3) keďže Španielsko a Taliansko vzniesli oprávnenú požiadavku, aby bolo lekárstvo spoločenstva zaradené pre tieto štáty do zoznamu špeciálneho lekárstva špecifického pre dva alebo viac členských štátov;(4) keďže opatrenia ustanovené touto smernicou sú v súlade so stanoviskom Výboru vyšších úradníkov pre zdravotníctvo zriadeného rozhodnutím Rady č. 75/365/EHS [3],PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Článok 5 ods. 3 smernice č. 93/16/EHS sa mení a dopĺňa takto:a) pod názvom "gynekológia a pôrodníctvo" sa označenie "ostetricia e ginecologia" uvedené oproti "Taliansko" nahrádza označením "ginecologia e ostetricia";b) pod názvom "oftalmológia" sa označenie "oculistica" uvedené oproti "Taliansko" nahrádza označením "oftalmologia";c) pod názvom "pneumológia" sa označenie "tisiologia e malattie dell`apparato respiratorio" uvedené oproti "Taliansko" nahrádza označením "malattie dell`apparato respiratorio";d) vkladajú sa nasledovné dve položky:"— diagnostická rádiológiaBelgicko: | radiodiagnosticröntgendiagnose, |Dánsko: | diagnostisk radiologi eller røntgenundersøgelse, |Nemecko: | Radiologische Diagnostik, |Grécko: | ακτινοδιαγνωστική, |Španielsko: | radiodiagnóstico, |Francúzsko: | radiodiagnostic et imagerie médicale, |Írsko: | diagnostic radiology, |Taliansko: | radiodiagnostica, |Luxembursko: | radiodiagnostic, |Holandsko: | radiodiagnostiek, |Rakúsko: | Medizinische Radiologie-Diagnostik, |Portugalsko: | radiodiagnóstico, |Fínsko: | radiologiaradiologi, |Švédsko: | medicinsk radiologi, |Spojené kráľovstvo: | diagnostic radiology. |— radiačná onkológiaBelgicko: | radio- et radiumthérapierado- en radiumtherapie, |Dánsko: | terapeutisk radiologi eller strälebehandling, |Nemecko: | Strahlentherapie, |Grécko: | ακτινοθεραπευτική, |Španielsko: | oncologia radioterápica, |Francúzsko: | oncologie, option radiothérapie, |Írsko: | radiotherapy, |Taliansko: | radioterapia, |Luxembursko: | radiothérapie, |Holandsko: | radiotherapie, |Rakúsko: | Strahlentherapie-Radioonkologie, |Portugalsko: | radiotherapy radiodiagnóstico, |Fínsko: | syöpätaudit ja sädehoito-cancersjukdomar och radioterapi, |Švédsko: | onkology, |Spojené kráľovstvo: | radiotherapy." |Článok 2Článok 7 ods. 2 smernice č. 93/16/EHS sa mení takto:a) pod názvom "klinická biológia" sa označenie "patologia diagnostica di laboratorio", uvedené oproti "Taliansko", nahrádza označením "patologia clinica";b) pod názvom "mikrobiológia-bakteriológia" sa označenie "microbiologia", uvedené oproti "Taliansko", nahrádza označením "microbiologia e virologia";c) pod názvom"biochémia"sa dopĺňa:"Taliansko: | biochimica clinica". |d) pod názvom "plastická chirurgia" sa označenie "chirurgia plastica", uvedené oproti "Taliansko", nahrádza označením "chirurgia plastica e ricostruttiva";e) pod názvom "gastroenterológia" sa označenie "malattie dell`apparato digerente, della nutrizione e del ricambio", uvedené oproti "Taliansko", nahrádza označením "gastroenterologia";f) pod názvom "endokrinológia" sa označenie "endocrinologia", uvedené oproti "Taliansko", nahrádza označením "endocrionologia e malattie del ricambio";g) pod názvom "fyziatria" sa označenie "fisioterapia", uvedené oproti "Taliansko", nahrádza označením "medicina fisica e riabilitazione";h) pod názvom"geriatria"sa dopĺňa:"Taliansko: | geriatria"; |i) pod názvom"sociálne lekárstvo"sa dopĺňa:"Španielsko: | medicina preventiva y salud pública |Taliansko: | igiene e medicina sociale". |j) položky "diagnostická rádiológia" a "rádioterapia" sa vypúšťajú.Článok 3V článku 26 smernice č. 93/16/EHS sa k druhej skupine (štyri roky) pripája:"— diagnostická rádiológia— radiačná onkológia".Článok 4V článku 27 smernice č. 93/16/EHS sa v druhej skupine (štyri roky) vypúšťa:"— diagnostická rádiológia— radiačná onkológia".Článok 51. Členské štáty prijmú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 31. decembra 1999. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.Článok 6Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiaty deň odo dňa jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 7Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 21. mája 1999Za KomisiuMario Montičlen Komisie[1] Ú. v. ES L 165, 7.7.1993, s. 1.[2] Ú. v. ES L 253, 15.9.1998, s. 24.[3] Ú. v. ES L 167, 30.6.1975, s. 19.--------------------------------------------------


Dôležité právne oznámenie

|

32001L0080

Smernica 2001/80/ES Európskeho parlamentu a Rady z 23. októbra 2001 o obmedzení emisií určitých znečisťujúcich látok do ovzdušia z veľkých spaľovacích zariadení

Úradný vestník L 309 , 27/11/2001 S. 0001 - 0021 CS.ES Kapitola 15 Zväzok 06 S. 299  - 319 ET.ES Kapitola 15 Zväzok 06 S. 299  - 319 HU.ES Kapitola 15 Zväzok 06 S. 299  - 319 LT.ES Kapitola 15 Zväzok 06 S. 299  - 319 LV.ES Kapitola 15 Zväzok 06 S. 299  - 319 MT.ES Kapitola 15 Zväzok 06 S. 299  - 319 PL.ES Kapitola 15 Zväzok 06 S. 299  - 319 SK.ES Kapitola 15 Zväzok 06 S. 299  - 319 SL.ES Kapitola 15 Zväzok 06 S. 299  - 319

		Smernica 2001/80/ES Európskeho parlamentu a Radyz 23. októbra 2001o obmedzení emisií určitých znečisťujúcich látok do ovzdušia z veľkých spaľovacích zariadeníEURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na jej článok 175 ods. 1,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [2],po konzultácii s Výborom regiónov,konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 251 zmluvy [3] v zmysle spoločného textu schváleného zmierovacím výborom 2. augusta 2001,keďže:(1) Smernica Rady 88/609/EHS z 24. novembra 1988 o obmedzení emisií určitých znečisťujúcich látok do ovzdušia z veľkých spaľovacích zariadení [4] prispela k obmedzeniu a kontrole emisií do atmosféry z veľkých spaľovacích zariadení. V záujme väčšej jasnosti by sa mala prepracovať.(2) Piaty akčný program pre životné prostredie [5] stanovuje ciele, aby kritické zaťaženie a úrovne určitých acidifikačných znečisťujúcich látok, ako sú oxid siričitý (SO2) a oxidy dusíka (NOx) nikdy neboli prekročené a čo sa týka kvality ovzdušia, všetci ľudia by mali byť účinne chránení pred známymi zdravotnými rizikami zo znečistenia ovzdušia.(3) Všetky členské štáty podpísali Göteborský protokol z 1. decembra 1999 k Dohovoru Európskej hospodárskej komisie Organizácie spojených národov (EHK OSN) o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia presahujúcom hranice štátov na zníženie acidifikácie, eutrofizácie a prízemného ozónu, čo zahŕňa okrem iného aj záväzky na obmedzovanie emisií oxidu siričitého a oxidov dusíka.(4) Komisia zverejnila oznámenie o stratégii boja proti acidifikácii, v ktorej sa určila revízia smernice 88/609/EHS ako integrálna zložka tejto stratégie s dlhodobým cieľom znižovania emisií oxidu siričitého a oxidov dusíka v miere dostatočnej na pokles usadenín a koncentrácií pod kritickú úroveň a úroveň medzného zaťaženia.(5) V súlade s princípom subsidiarity, ako je vyložený v článku 5 zmluvy, cieľ znižovania kyslých emisií z veľkých spaľovacích zariadení nemôžu členské štáty účinne dosiahnuť, ak budú konať jednotlivo a nekoordinovaná činnosť nezaručuje dosiahnutie požadovaného cieľa; s ohľadom na potrebu znižovania kyslých emisií v celom spoločenstve je účinnejšie konať na úrovni spoločenstva.(6) Existujúce veľké spaľovacie zariadenia výrazne prispievajú k emisiám oxidu siričitého a oxidom dusíka v spoločenstve a je potrebné znížiť tieto emisie. Preto je potrebné upraviť prístup k rozličným charakteristikám sektora veľkých spaľovacích zariadení v členských štátoch.(7) Smernica Rady 96/61/ES z 24. septembra 1996 o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia [6] stanovuje integrovaný prístup k prevencii a kontrole znečistenia, v ktorom sa zohľadňujú všetky aspekty environmentálneho správania zariadenia integrovaným spôsobom; spaľovacie zariadenia s nominálnym tepelným vstupom presahujúcim 50 MW sú zahrnuté do pôsobnosti tejto smernice; podľa článku 15 ods. 3 uvedenej smernice má Komisia na základe údajov dodaných členskými štátmi vydať zoznam hlavných emisií a zodpovedných zdrojov každé tri roky. Podľa článku 18 uvedenej smernice stanoví Rada, konajúc na návrh Komisie, limitné hodnoty emisií v súlade s postupmi uloženými v zmluve, pre ktoré sa určila potreba konať v rámci spoločenstva, najmä na základe výmeny informácií podľa článku 16 uvedenej smernice.(8) Dodržiavanie hodnôt emisných limitov stanovených v tejto smernici by sa malo považovať za nutnú, ale nie dostatočnú podmienku pre súlad s požiadavkami smernice 96/61/ES týkajúcimi sa používania najlepších dostupných techník. Takýto súlad môže obsahovať prísnejšie hodnoty emisných limitov, hodnoty emisných limitov pre iné látky a iné roztoky a ďalšie vhodné podmienky.(9) Za obdobie 15 rokov sa v priemysle získala skúsenosť z vykonávania techník na zníženie znečisťujúcich emisií z veľkých spaľovacích zariadení.(10) Protokol o ťažkých kovoch k Dohovoru EHK OSN o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia presahujúcom hranice štátov doporučuje prijatie opatrení na zníženie ťažkých kovov emitovaných určitými zariadeniami. Je známe, že výhody zo znižovania emisií prachu použitím zariadenia na odstraňovanie prachu zabezpečujú aj výhody zo znižovania emisií ťažkých kovov viazaných na častice.(11) Zariadenia na výrobu elektrickej energie predstavujú významnú časť sektora veľkých spaľovacích zariadení.(12) Účelom smernice 96/92/ES Európskeho parlamentu a Rady z 19. decembra 1996 týkajúcej sa všeobecných pravidiel pre vnútorný trh s elektrickou energiou [7] je okrem iného mať účinok na distribúciu nových výrobných kapacít medzi nové prírastky v sektore.(13) Spoločenstvo má záväzok redukovať emisie oxidu uhličitého. Kde je to uskutočniteľné, kombinovaná výroba tepla a elektrickej energie predstavuje cennú príležitosť na výrazné zlepšenie celkovej účinnosti využívania palív.(14) Významné zvýšenie používania zemného plynu pre výrobu elektrickej energie už prebieha a pravdepodobne bude pokračovať, najmä používaním plynových turbín.(15) Vzhľadom na zvyšovanie produkcie energie z biomasy sú odôvodniteľné špecifické emisné normy pre toto palivo.(16) Rezolúcia Rady z 24. februára 1997 o stratégii spoločenstva pre odpadové hospodárstvo [8] zdôrazňuje potrebu podpory zhodnocovania odpadov a uvádza, že na prevádzkovanie zariadení, v ktorých sa spaľuje odpad, by sa mali vzťahovať vhodné emisné normy, aby sa zabezpečila vysoká úroveň ochrany životného prostredia.(17) Získala sa skúsenosť v priemysle týkajúca sa techník a vybavenia pre meranie hlavných znečisťujúcich látok emitovaných veľkými spaľovacími zariadeniami; Európsky výbor pre normalizáciu (CEN) sa podujal na vytvorenie rámca, ktorý zabezpečí porovnateľnosť výsledkov meraní v spoločenstve a zaručí vysokú úroveň kvality týchto meraní.(18) Je potrebné zlepšiť poznatky o emisiách hlavných znečisťujúcich látok z veľkých spaľovacích zariadení. Aby sa pravým spôsobom zobrazila úroveň znečisťovania zariadením, takéto informácie by sa mali spájať s poznatkami o jeho energetickej spotrebe.(19) Táto smernica je bez vplyvu na časové obmedzenie, v rámci ktorého musia členské štáty transponovať a vykonávať smernicu 88/609/EHS,PRIJALI TÚTO SMERNICU:Článok 1Táto smernica sa vzťahuje na spaľovacie zariadenia, ktorých nominálny tepelný vstup sa rovná alebo je väčší ako 50 MW, bez ohľadu na druh používaného paliva (tuhé, kvapalné alebo plynné).Článok 2Na účely tejto smernice:(1) "emisia" je vypustenie látok zo spaľovacieho zariadenia do ovzdušia;(2) "odpadové plyny" sú plynné vypustenia obsahujúce tuhé, kvapalné alebo plynné emisie; miera ich objemového prietoku je vyjadrená v kubických metroch za hodinu pri bežnej teplote (273 K) a tlaku (101,3 kPa) po korekcii kvôli obsahu vodných pár, ďalej len (Nm3/h);(3) "hodnota emisného limitu" je prípustné množstvo látky v odpadových plynoch zo spaľovacieho zariadenia, ktoré môže byť vypustené do ovzdušia za dané obdobie; vypočíta sa ako hmotnosť na objem odpadových plynov, vyjadrená v mg/Nm3, za predpokladu, že obsah kyslíka v objeme odpadového plynu je 3 % v prípade kvapalných a plynných palív, 6 % v prípade tuhých palív a 15 % v prípade plynových turbín;(4) "miera odsírenia" je množstvo síry, ktoré nie je emitované do vzduchu v sídle zariadenia spaľovne za dané obdobie v pomere k množstvu síry obsiahnutom v palive, ktoré vstupuje do zariadení spaľovne a ktoré sa používa v rovnakom období;(5) "prevádzkovateľ" je každá fyzická alebo právnická osoba, ktorá prevádzkuje spaľovacie zariadenie a ktorá má nad ňou rozhodujúcu ekonomickú právomoc, alebo ňou bola poverená;(6) "palivo" je každý tuhý, kvapalný alebo plynný horľavý materiál, používaný na spaľovanie v spaľovacom zariadení, s výnimkou odpadov, na ktoré sa vzťahuje smernica Rady 89/369/EHS z 8. júna 1989 o prevencii znečistenia ovzdušia z nových spaľovní komunálnych odpadov [9], smernica Rady 89/429/EHS z 21. júna 1989 o znížení znečistenia ovzdušia z existujúcich spaľovní komunálneho odpadu [10] a smernica Rady 94/67/ES zo 16. decembra 1994 o nebezpečnom odpade [11], alebo akýkoľvek následný akt spoločenstva, ktorý zruší a nahradí jednu alebo viaceré z týchto smerníc;(7) "spaľovacie zariadenie" je každé technické zariadenie, v ktorom sa okysličujú palivá s cieľom využitia takto vzniknutého tepla.Táto smernica sa vzťahuje iba na spaľovacie zariadenia určené na výrobu energie, s výnimkou tých, ktoré priamo využívajú produkty spaľovania vo výrobných procesoch. Táto smernica sa nevzťahuje na tieto spaľovacie zariadenia:a) zariadenia, v ktorých sa produkty spaľovania používajú na priame vykurovanie, sušenie alebo iné spracovanie predmetov alebo materiálov, napr. na zahriatie pecí, pecí na tepelné spracovanie;b) prídavné spaľovacie zariadenia, t. j. akékoľvek technické zariadenia určené na čistenie odpadových plynov spaľovaním, ktoré nie je prevádzkované ako samostatné spaľovacie zariadenie;c) zariadenia na regeneráciu katalyzátorov na katalytické krakovanie;d) zariadenia na premenu sírovodíka na síru;e) reaktory používané v chemickom priemysle;f) pece s koksovými batériami;g) kaupre;h) akékoľvek technické zariadenia používané na pohon vozidiel, lodí alebo lietadiel;i) plynové turbíny používané na morských plošinách;j) plynové turbíny povolené do 27. novembra 2002 alebo tie, ktoré podľa názoru príslušného orgánu budú predmetom plnej žiadosti o povolenie do 27. novembra 2002, za predpokladu, že zariadenie bude spustené do prevádzky najneskôr 27. novembra 2003 bez vplyvu na článok 7 ods. 1 a prílohu VIII (A) a (B);Táto smernica nezahrňuje zariadenia poháňané naftovými, benzínovými alebo plynovými motormi.Kde sa postavia dve alebo viac oddelených nových zariadení takým spôsobom, že ich odpadové plyny môžu byť pri zohľadnení technických a ekonomických faktorov, podľa úsudku príslušných orgánov, vypúšťané spoločným komínom, kombinácia vytvorená takýmito zariadeniami sa bude považovať za jednu jednotku;(8) "viacpalivová spaľovacia jednotka" je každé spaľovacie zariadenie, ktoré môže spaľovať súčastne alebo striedavo dva alebo viac druhov palív;(9) "nové zariadenie" je každé spaľovacie zariadenie, ktorému bolo vydané pôvodné stavebné povolenie, alebo kde takýto postup chýba, pôvodné povolenie na prevádzku z 1. júla 1987 alebo neskôr;(10) "existujúce zariadenie" je každé spaľovacie zariadenie, ktorému bolo vydané pôvodné stavebné povolenie, alebo kde takýto postup chýba, pôvodné povolenie na prevádzku pred 1. júlom 1987;(11) "biomasa" sú produkty pozostávajúce z akejkoľvek celej rastlinnej hmoty alebo jej časti, pochádzajúcej z poľnohospodárstva alebo lesníctva, ktoré sa môžu použiť ako palivo na účely zhodnotenia ich energetického obsahu a následného odpadu použitého ako palivo:a) rastlinný odpad z poľnohospodárstva a lesníctva;b) rastlinný odpad z potravinárskeho priemyslu, ak sa zhodnotí vytvorené teplo;c) vláknitý rastlinný odpad z výroby buničiny a z výroby papiera z celulózy, ak sa spaľuje na mieste výroby a vytvorené teplo sa zhodnocuje;d) korkový odpad;e) drevný odpad s výnimkou drevného odpadu, ktorý môže obsahovať halogenované organické zlúčeniny alebo ťažké kovy následkom ošetrovania konzervátormi na drevo alebo nátermi a ktorý zahŕňa najmä drevný odpad pochádzajúci zo stavieb a demolácií;(12) "plynová turbína" je každý rotujúci stroj, ktorý premieňa tepelnú energiu na mechanickú prácu, pozostávajúca najmä z kompresora, tepelného zariadenia, v ktorom sa okysličujú palivá na zahrievanie pracovnej kvapaliny a turbíny;(13) "okrajové regióny" sú francúzske zámorské departementy s ohľadom na Francúzsko, Azory a Madeira s ohľadom na Portugalsko a Kanárske ostrovy s ohľadom na Španielsko.Článok 31. Najneskôr do 1. júla 1990 zostavia členské štáty vhodné programy na postupné zníženie celkových ročných emisií z existujúcich spaľovacích zariadení. Programy stanovia časové rozvrhy a vykonávacie postupy.2. V súlade s programami uvedenými v odseku 1, budú členské štáty naďalej dodržiavať emisné stropy a zodpovedajúce percentuálne zníženie stanovené pre oxid siričitý v prílohe I, stĺpce 1 až 6 a pre oxidy dusíku v prílohe II, stĺpce 1 až 4 v termínoch uvedených v týchto prílohách, až do vykonávania ustanovení článku 4, ktoré sa vzťahujú na existujúce spaľovacie zariadenia.3. Pri uskutočňovaní týchto programov určia členské štáty aj celkové ročné emisie v súlade s prílohou VIII (C).4. Ak podstatné alebo neočakávané zmeny v energetických nárokoch alebo v dostupnosti určitých palív alebo určitých výrobných prevádzok spôsobia vážne technické ťažkosti pri vykonávaní programu vytvoreného členským štátom podľa odseku 1, Komisia rozhodne na žiadosť toho členského štátu a pri zohľadnení podmienok žiadosti o úprave emisných stropov pre tento členský štát a/alebo termínov stanovených v prílohách I a II a oznámi svoje rozhodnutie Rade a členským štátom. Každý členský štát sa môže do troch mesiacov odvolať vo veci rozhodnutia na Rade. Do troch mesiacov môže Rada na základe kvalifikovanej väčšiny vydať odlišné rozhodnutie.Článok 41. Bez toho, aby bol dotknutý článok 17 prijmú členské štáty vhodné opatrenia na zabezpečenie, aby všetky stavebné povolenia, alebo ak takýto postup chýba, všetky povolenia na prevádzku nových spaľovacích zariadení, ktoré sú podľa príslušného orgánu predmetom plnej žiadosti o povolenie pred 27. novembrom 2002, za predpokladu, že sa zariadenie spustí do prevádzky najneskôr do 27. novembra 2003, obsahovali podmienky týkajúce sa dodržiavania hodnôt emisných limitov stanovených v časti A príloh III až VII týkajúce sa oxidu siričitého, oxidov dusíka a prachu.2. Členské štáty prijmú vhodné opatrenia na zabezpečenie, aby všetky stavebné povolenia, alebo ak takýto postup chýba, všetky povolenia na prevádzku nových spaľovacích zariadení, iných ako podľa odseku 1 obsahovali podmienky týkajúce sa dodržiavania hodnôt emisných limitov stanovených v časti B príloh III až VII týkajúcich sa oxidu siričitého, oxidov dusíka a prachu.3. Bez vplyvu na smernicu 96/61/ES a smernicu Rady 96/62/ES z 27. septembra 1996 o posudzovaní a riadení kvality okolitého ovzdušia [12] musia členské štáty dosiahnuť najneskôr do 1. januára 2008 významne zníženie emisií:a) prijatím vhodných opatrení na zabezpečenie, aby všetky povolenia na prevádzku existujúcich spaľovacích zariadení obsahovali podmienky týkajúce sa dodržiavania hodnôt emisných limitov stanovených pre nové zariadenia, na ktoré odkazuje odsek 1, alebob) zabezpečením, aby existujúce zariadenia boli predmetom národného programu znižovania emisií, na ktorý odkazuje odsek 6;a vo vhodných prípadoch uplatňovaním článkov 5, 7 a 8.4. Bez toho, aby bola dotknutá smernica 96/61/ES a 96/62/ES, existujúce zariadenia môžu byť oslobodené od povinnosti dodržiavať hodnoty emisných limitov, na ktoré odkazuje odsek 3 a vyňaté z národného programu znižovania emisií za týchto podmienok:a) prevádzkovateľ existujúceho zariadenia sa písomným vyhlásením zaslaným príslušnému orgánu do 30. júna 2004 zaviaže, že nebude prevádzkovať zariadenie viac ako 20000 prevádzkových hodín počnúc 1. januárom 2008 a končiac najneskôr 31. decembrom 2015;b) od prevádzkovateľa sa bude žiadať, aby každoročne zaslal príslušnému orgánu záznam využitého a nevyužitého zvyšného prevádzkového času zariadenia.5. Členské štáty môžu požadovať prísnejšie dodržiavanie hodnôt emisných limitov a termínov na vykonávanie, ako sú stanovené v odsekoch 1, 2, 3 a 4 a článku 10. Môžu zahrnúť aj iné znečisťujúce látky a môžu uložiť aj dodatočné požiadavky alebo prispôsobenie zariadenia technickému pokroku.6. Členské štáty môžu, bez vplyvu na túto smernicu a smernicu 96/61/ES a pri zohľadnení výdavkov a ziskov, ako i záväzkov podľa smernice 2001/81/ES Európskeho parlamentu a Rady z 23. októbra 2001 o národných stropoch pre určité látky znečisťujúce ovzdušie [13] a smernice 96/62/ES, určiť a vykonávať národné programy znižovania emisií pre existujúce prevádzky zohľadňujúc okrem iného aj dodržiavanie stropov uvedených v prílohách I a II.Národný program znižovania emisií zníži celkové ročné emisie oxidov dusíka (NOx) oxidu siričitého (SO2) a prachu z existujúcich zariadení na úroveň, ktorá by sa dosiahla uplatňovaním hodnôt emisných limitov, na ktoré odkazuje odsek 3, na existujúce zariadenia v prevádzke v roku 2000 (vrátane tých existujúcich zariadení, ktoré v roku 2000 podstúpili príslušným orgánom schválený rehabilitačný program na zníženie emisií požadované vnútroštátnymi právnymi predpismi) na základe každoročného skutočného prevádzkového času, používaného paliva a tepelného vstupu každého zariadenia, podľa priemeru za posledných 5 rokov prevádzky do roku 2000 vrátane.Zatvorenie zariadenia zahrnutého do národného programu znižovania emisií nesmie mať za následok zvýšenie celkových ročných emisií zo zvyšných zariadení zahrnutých do programu.Národný program znižovania emisií nesmie za žiadnych okolností vylúčiť zariadenie z ustanovení uložených v príslušných právnych predpisoch spoločenstva, vrátane o. i. smernice 96/61/ES.Na národné programy znižovania emisií sa vzťahujú tieto podmienky:a) program musí obsahovať dlhodobé ciele a príslušné krátkodobé ciele, opatrenia a časové harmonogramy na ich dosiahnutie a mechanizmus monitoringu;b) členské štáty oznámia Komisii svoje národné programy znižovania emisií najneskôr do 27. novembra 2003;c) Komisia vyhodnotí, či program spĺňa požiadavky uvedené v bode b) tohto odseku do šiestich mesiacov od jeho oznámenia. Keď Komisia usúdi, že tomu tak nie je, informuje o tom členský štát a ten do troch nasledujúcich mesiacov oznámi všetky opatrenia, ktoré prijal na zabezpečenie požiadaviek tohto odseku;d) Komisia vytvorí najneskôr do 27. novembra 2002 usmernenie na pomoc členským štátom pri príprave programov.7. Najneskôr do 31. decembra 2004 a s ohľadom na pokrok v ochrane ľudského zdravia a dosahovania environmentálnych cieľov spoločenstva pre acidifikáciu a kvalitu ovzdušia podľa smernice 96/62/ES zašle Komisia Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi:a) potrebu ďalších opatrení;b) množstvo ťažkých kovov vypúšťaných veľkými spaľovacími zariadeniami;c) náklady, ich efektívnosť a výhody ďalšieho znižovania emisií v sektore spaľovacích zariadení členských štátov v porovnaní s inými sektormi;d) technickú a ekonomickú realizovateľnosť takého znižovania emisií;e) účinky noriem stanovených pre sektor veľkých spaľovacích zariadení vrátane ustanovení pre domáce tuhé palivá a účinky konkurencie na trhu s energiou na životné prostredie a vnútorný trh;f) všetky národné programy znižovania emisií vytvorené členskými štátmi v súlade s odsekom 6.Komisia zahrnie do svojej správy vhodný návrh na možné konečné dátumy alebo nižšie limitné hodnoty pre odchýlku uvedenú v 2. poznámke pod čiarou k prílohe VI A.8. Správu uvedenú v odseku 7 budú vhodne sprevádzať súvisiace návrhy, so zreteľom na smernicu 96/61/ES.Článok 5Odchylne od prílohy III majú:(1) Zariadenia s nominálnym tepelným vstupom rovným alebo väčším ako 400 MW, ktoré nie sú v prevádzke viac ako tento počet hodín ročne (prevádzkový priemer v období piatich rokov):- do 31. decembra 2015, 2000 hodín,- od 1. januára 2016, 1500 hodín,stanovenú limitnú hodnotu pre emisie oxidu siričitého 800 mg/Nm3.Toto ustanovenie sa nevzťahuje na nové zariadenia, ktorým je povolenie udelené podľa článku 4 ods. 2.(2) Do 31. decembra 1999 môže Španielske kráľovstvo schváliť nové elektrárne s nominálnym tepelným vstupom rovným alebo väčším ako 500 MW, ktoré spaľujú domáce alebo dovezené tuhé palivá, s povolením do konca roka 2005 a vyhovujúce týmto požiadavkám:a) v prípade dovezených tuhých palív hodnota emisného limitu oxidu siričitého 800 mg/Nm3;b) v prípade domácich tuhých palív najmenej 60 % hodnota odsírenia,za predpokladu, že celková povolená kapacita zariadení, na ktoré sa vzťahuje odchýlka neprekročí:- 2000 MWe v prípade zariadení spaľujúcich domáce tuhé palivá,- v prípade zariadení spaľujúcich dovezené tuhé palivá buď 7500 alebo 50 % celej novej kapacity všetkých zariadení spaľujúcich tuhé palivá povolených do 31. decembra 1999, podľa toho, ktoré je nižšie.Článok 6V prípade nových prevádzok, ktorým bola licencia udelená podľa článku 4 ods. 2 alebo prevádzok zahrnutých do článku 10 členské štáty zabezpečia, aby sa preskúmala technická a ekonomická realizovateľnosť kombinovanej výroby tepla a energie. Ak sa takáto realizovateľnosť potvrdí so zreteľom na trh a distribučnú situáciu, vytvoria sa podľa toho zariadenia.Článok 71. Členské štáty zabezpečia, že do licencií alebo povolení uvedených v článku 4 sa vložia ustanovenia pre postupy týkajúce sa poruchy alebo výpadku na odlučovacom zariadení. V prípade výpadku bude príslušný orgán požadovať od prevádzkovateľa najmä zníženie alebo zastavenie prevádzky, ak sa do 24 hodín nedosiahne náprava, alebo prevádzkovanie zariadenia použitím palív z malým znečisťovaním. V každom prípade bude príslušný orgán upovedomený do 48 hodín. Za žiadnych okolností nesmie kumulatívne trvanie prevádzky bez odlučovacieho zariadenia v akomkoľvek dvanásťmesačnom období presiahnuť 120 hodín. Príslušný orgán môže povoliť výnimky pre horeuvedený 24 a 120 hodinový limit v prípadoch, kedy usúdi, že:a) prevažuje potreba udržať dodávky energie;b) spaľovňa s výpadkom by bola po obmedzenú dobu nahradená inou spaľovňou, ktorá by spôsobila celkové zvýšenie emisií.2. Príslušný orgán môže pozastaviť najviac na šesť mesiacov povinnosť dodržiavať hodnoty emisných limitov uloženú článkom 4 pre oxid siričitý v prípade spaľovne, ktorá normálne používa palivo z nízkym obsahom síry, v prípadoch, kedy prevádzkovateľ nemôže dodržiavať tieto limitné hodnoty kvôli prerušeniu dodávky paliva z nízkym obsahom síry vyplývajúceho z vážneho nedostatku. Komisia bude o takýchto prípadoch bezodkladne informovaná.3. Príslušný orgán môže povoliť odchýlku povinnosti dodržiavať hodnoty emisných limitov uvedených v článku 4 v prípadoch, kedy sa spaľovňa, ktorá bežne používa len plynné palivo a ktorá by inak musela byť vybavená zariadením na čistenie odpadových plynov, musí výnimočne uchýliť v období nepresahujúcom 10 dní, s výnimkou prevažujúcej potreby udržiavať dodávky energie, k používaniu iných palív z dôvodu náhleho prerušenia dodávky plynu. Príslušný orgán bude okamžite informovaný o výskyte každého konkrétneho prípadu. Členské štáty okamžite informujú Komisiu o prípadoch uvedených v tomto odseku.Článok 8V prípade zariadení s viacpalivovou spaľovacou jednotkou, ktorá súčasne používa dve alebo viac palív, príslušný orgán pri udeľovaní povolenia podľa článkov 4 ods. 1 alebo 4 ods. 2 a v prípade zariadení uvedených v článku 4 ods. 3 alebo 10 stanoví hodnoty emisných limitov nasledovne:a) po prvé, vezme hodnotu emisného limitu relevantnú pre každé jednotlivé palivo a znečisťujúcu látku zodpovedajúcu nominálnemu tepelnému vstupu spaľovacieho zariadenia, ako je uvedené v prílohách III až VII;b) po druhé, určí palivovo hmotnostné hodnoty emisných limitov, ktoré sa získajú vynásobením vyššie uvedených jednotlivých hodnôt emisných limitov nominálnym tepelným vstupom dodaným každým palivom a výsledok násobenia vydelí súčtom tepelných vstupov dodaných všetkými palivami;c) po tretie, zostaví súhrn palivovo hmotnostných limitných hodnôt.2. Pri viacpalivových spaľovacích jednotkách, ktoré používajú destilované rezíduá alebo rezíduá premenené z rafinácie ropy pre vlastnú spotrebu, samotné alebo s inými palivami, sa použijú ustanovenia pre palivá s najvyššou hodnotou emisných limitov (určujúce palivo), bez ohľadu na odsek 1 vyššie, ak je počas prevádzky spaľovacieho zariadenia podiel tohto paliva na celkovom termálnom vstupe dodanom všetkými palivami aspoň 50 %.Kde je podiel určujúceho paliva menší ako 50 %, hodnota emisného limitu sa určí na pomernom základe tepelného vstupu dodaného jednotlivými palivami vo vzťahu k súčtu tepelných vstupov dodaných všetkými palivami takto:a) po prvé, vezme sa hodnota emisných limitov pre každé jednotlivé palivo a znečisťujúcu látku, zodpovedajúca nominálnemu tepelnému vstupu spaľovacieho zariadenia, ako je stanovené v prílohách III až VII;b) po druhé, vypočíta sa hodnota emisného limitu určujúceho paliva (palivo s najvyššou hodnotou emisného limitu podľa príloh III až VII a v prípade dvoch palív s rovnakou hodnotou emisného limitu, palivo s vyšším tepelným vstupom); táto hodnota sa získa násobením hodnoty emisného limitu, stanovenej v prílohách III až VII pre toto palivo, koeficientom dva a odčítaním hodnoty emisného limitu paliva s najnižšou hodnotou emisného limitu od výsledku;c) po tretie, určia sa palivovo-hmotnostné hodnoty emisných limitov, ktoré sa získajú vynásobením vypočítanej hodnoty emisných limitov paliva tepelným vstupom určujúceho paliva a ďalších jednotlivých hodnôt emisných limitov tepelným vstupom dodaným každým palivom, výsledok násobenia sa vydelí súčtom tepelných vstupov dodaných všetkými palivami;d) po štvrté, zostavením súhrnu palivovo-hmotnostných hodnôt emisných limitov.3. Ako alternatíva k odseku 2 sa môžu použiť tieto priemerné hodnoty emisných limitov pre oxid siričitý (bez ohľadu na používanú kombináciu palív):a) pre zariadenia uvedené v článku 4 ods. 1 a 3: 1000 mg/Nm3, priemerom na všetky takéto zariadenia v rafinérii;b) pre nové zariadenia uvedené v článku 4 ods. 2: 600 mg/Nm3, priemerom na všetky takéto zariadenia v rafinérii, s výnimkou plynových turbín.Príslušné orgány zabezpečia, aby uplatňovanie tohto ustanovenia neviedlo k zvýšeniu emisií z existujúcich zariadení.4. V prípade zariadení s viacpalivovou jednotkou, ktorá striedavo používa dve alebo viac palív, sa pri udeľovaní povolenia podľa článku 4 ods. 1 a 2 a v prípade, že sú takéto zariadenia zahrnuté do článkov 4 ods. 3 alebo 10, sa uplatnia hodnoty emisných limitov stanovených v prílohách III až VII, zodpovedajúce každému palivu.Článok 9Odpadové plyny so spaľovacích zariadení sa kontrolovaným spôsobom vypúšťajú komínom. Povolenie uvedené v článku 4 a povolenia na spaľovacie zariadenia podľa článku 10 uložia podmienky vypúšťania. Príslušný orgán najmä zabezpečí, aby sa výška komína vypočítala spôsobom, ktorý zaistí bezpečnosť zdravia a životného prostredia.Článok 10Ak sa spaľovňa rozšíri najmenej o 50 MW, na novú časť zariadenia sa budú vzťahovať hodnoty emisných limitov podľa časti B príloh III až VII a bude stanovená vo vzťahu k tepelnej kapacite celého zariadenia. Toto ustanovenie sa nevzťahuje na prípady uvedené v článku 8 ods. 2 a 3.Ak prevádzkovateľ spaľovacieho zariadenia uvažuje o zmene podľa článkov 2 ods. 10 písm. b) a 12 ods. 2 smernice 96/61/ES, uplatňujú sa hodnoty emisných limitov uvedené v časti B príloh III až VII, čo sa týka oxidu siričitého, oxidov dusíka a prachu.Článok 11V prípade výstavby spaľovacích zariadení, ktoré budú mať pravdepodobne závažné účinky na životné prostredie iného členského štátu, zabezpečia členské štáty uskutočnenie všetkých náležitých konzultácií a poskytnú všetky dôležité informácie v súlade s článkom 7 smernice Rady 85/337/EHS z 27. júna 1985 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie [14].Článok 12Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie monitorovania emisií zo spaľovacích zariadení zahrnutých do tejto smernice a všetkých ďalších hodnôt požadovaných na vykonávanie tejto smernice v súlade s prílohou VIII (A). Členské štáty môžu vyžadovať, aby sa toto monitorovanie vykonávalo na náklady prevádzkovateľa.Článok 13Členské štáty prijmú vhodné opatrenia na zabezpečenie, aby prevádzkovateľ informoval príslušné orgány v primeranej časovej dobe o výsledkoch nepretržitých meraní, kontrole meracieho vybavenia, jednotlivých meraní a všetkých iných meraní vykonaných s cieľom posúdenia súladu s touto smernicou.Článok 141. V prípade nepretržitých meraní sa budú hodnoty emisných limitov uvedených v časti A príloh III až VII považovať za dodržané, ak vyhodnotenie výsledkov prevádzkových hodín v kalendárnom roku ukáže, že:a) žiadna zo stredných mesačných hodnôt neprekročí hodnotu emisného limitu ab) v prípade:i) oxidu siričitého a prachu: 97 % všetkých 48 hodinových stredných hodnôt neprekročí 110 % hodnôt emisných limitov,ii) oxidov dusíka: 95 % všetkých 48 hodinových stredných hodnôt neprekročí 110 % hodnôt emisných limitov.Obdobia uvedené v článku 7 ako aj obdobia začiatku a uzatvorenia sa neberú do úvahy.2. V prípadoch, kedy sa nevyžadujú nepretržité merania, alebo kde sa vyžadujú iné vhodné postupy na určovanie, sa budú hodnoty emisných limitov stanovené v prílohách III až VII považovať za dodržané, ak výsledky každej série meraní alebo každého iného postupu definovaného alebo určeného podľa pravidiel stanovených príslušnými orgánmi neprekročia hodnoty emisných limitov.3. V prípadoch podľa článku 5 ods. 2 sa bude miera odsírenia považovať za dodržanú, ak vyhodnotenie meraní vykonaných v súlade s prílohou VIII, bod A.3, ukáže, že všetky stredné hodnoty kalendárneho mesiaca alebo všetky stredné hodnoty prevádzkového mesiaca dosiahli požadovanú mieru odsírenia.Obdobia uvedené v článku 7 ako aj obdobia začiatku a uzatvorenia sa neberú do úvahy.4. V nových zariadeniach, ktorým je udelené povolenie v súlade s článkom 4 ods. 2 sa budú hodnoty emisných limitov pre prevádzkové hodiny v kalendárnom roku považovať za dodržané, ak:a) žiadna potvrdená priemerná denná hodnota neprekročí príslušné čísla uvedené v časti B príloh III až VII ab) 95 % všetkých potvrdených hodinových priemerných hodnôt za rok neprekročí 200 % príslušných hodnôt uvedených v časti B príloh III až VII."Potvrdené priemerné hodnoty" sa určia podľa bodu A.6 prílohy VIII.Obdobia uvedené v článku 7 ako aj obdobia začiatku a uzatvorenia sa neberú do úvahy.Článok 151. Členské štáty informujú Komisiu najneskôr do 31. decembra 1990 o programoch zostavených v súlade s článkom 3 ods. 1.Najneskôr rok po ukončení rozličných fáz pre zníženie emisií z existujúcich zariadení zašlú členské štáty súhrnnú správu o výsledkoch vykonávania programov.Takisto sa požaduje čiastočná správa v strede každej fázy.2. Správy podľa odseku 1 poskytnú celkový prehľad o:a) všetkých spaľovacích zariadeniach zahrnutých v tejto smernici;b) emisie oxidu siričitého a oxidov dusíku vyjadrené v tonách za rok a koncentrácie týchto látok v odpadových plynoch;c) prijatých alebo zamýšľaných opatreniach s úmyslom znižovania emisií a o zmenách vo výbere používaného paliva;d) vykonaných alebo zamýšľaných zmenách v spôsobe prevádzky;e) platných alebo zamýšľaných definitívnych uzavretiach spaľovacích zariadení af) hodnotách emisných limitov uložených programami s ohľadom na existujúce zariadenia, tam, kde je to vhodné.Pri určovaní ročných emisií a koncentrácií znečisťujúcich látok v odpadových plynoch vezmú členské štáty do úvahy články 12, 13 a 14.3. Členské štáty uplatňujúce článok 5 alebo ustanovenia poznámok v prílohe III alebo poznámky pod čiarou v prílohe VI. A o tom podajú každoročne správu Komisii.Článok 16Členské štáty určia sankcie za porušenie vnútroštátnych právnych predpisov prijatých podľa tejto smernice. Tieto sankcie musia byť účinné, primerané a odradzujúce.Článok 171. Smernica 88/609/EHS sa ruší s účinnosťou od 27. novembra 2002 bez vplyvu na odsek 2 alebo záväzky členských štátov týkajúce sa termínov transpozície a uplatňovanie tej smernice, ako sú uvedené v prílohe IX tejto smernice.2. V prípade nových zariadení povolených pred 27. novembrom 2002 zostávajú článok 4 ods. 1 tejto smernice, článok 4 ods. 1, článok 5 ods. 2, článok 6, článok 15 ods. 3, prílohy III, VI, VIII a bod A.2 prílohy IX smernice 88/609/EHS, ako bola zmenená a doplnená smernicou 94/66/ES v platnosti do 1. januára 2008, potom budú zrušené.3. Odkazy na smernicu 88/609/EHS sa chápu ako odkazy na túto smernicu a interpretujú sa v súlade s korelačnou tabuľkou v prílohe X tejto smernice.Článok 181. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou pred 27. novembrom 2002. Bezodkladne o tom budú informovať Komisiu.Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.2. Pre existujúce zariadenia a pre nové zariadenia, ktorým je udelené povolenie podľa článku 4 ods. 1 sa ustanovenia bodu A.2 prílohy VIII vzťahujú od 27. novembra 2004.3. Členské štáty oznámia Komisii znenia ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.Článok 19Táto smernica nadobúda účinnosť dňom uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 20Táto smernica je určená členským štátom.V Luxemburgu 23. októbra 2001Za Európsky parlamentpredsedaN. FontaineZa RadupredsedaA. Neyts-uyttebroeck[1] Ú. v. ES C 300, 29.9.1998, s. 6,Ú. v. ES C 212 E, 25.7.2000, s. 36.[2] Ú. v. ES C 101, 12.4.1999, s. 55.[3] Stanovisko Európskeho parlamentu zo 14. apríla 1999 (Ú. v. ES C 219, 30.7.1999, s. 175), spoločné stanovisko Rady z 9. novembra 2000 (Ú. v. ES C 375, 28.12.2000, s. 12) a rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 14. marca 2001 (zatiaľ nezverejnené v úradnom vestníku). Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 20. septembra 2001 a rozhodnutie Rady z 27. septembra 2001.[4] Ú. v. ES L 336, 7.12.1988, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Rady 94/66/ES (Ú. v. ES L 337, 24.12.1994, s. 83).[5] Ú. v. ES C 138, 17.5.1993, s. 1.[6] Ú. v. ES L 257, 10.10.1996, s. 26.[7] Ú. v. ES L 27, 30.1.1997, s. 20.[8] Ú. v. ES C 76, 11.3.1997, s. 1.[9] Ú. v. ES L 163, 14.6.1989, s. 32.[10] Ú. v. ES L 203, 15.7.1989, s. 50.[11] Ú. v. ES L 365, 31.12.1994, s. 34.[12] Ú. v. ES L 296, 21.11.1996, s. 55.[13] Ú. v. ES L 309, 27.11.2001, s. 22.[14] Ú. v. ES L 175, 5.7.1985, s. 40. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Rady 97/11/ES (Ú. v. ES L 73, 14.3.1997, s. 5).--------------------------------------------------PRÍLOHA ISTROPY A CIELE ZNÍŽENIA EMISIÍ SO2 Z EXISTUJÚCICH SPAĽOVACÍCH ZARIADENÍ [1] [2]Členský štát | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |Emisie SO2 z veľkých spaľovacích zariadení 1980 kilotony | Emisný strop (kilotony/rok) | Emisný strop (kilotony/rok) | Emisný strop (kilotony/rok) | % zníženie oproti emisiám 1980 | % zníženie oproti upraveným emisiám 1980 | % zníženie oproti upraveným emisiám 1980 | % zníženie oproti upraveným emisiám 1980 | % zníženie oproti upraveným emisiám 1980 | % zníženie oproti upraveným emisiám 1980 |fáza 1 | fáza 2 | fáza 3 | fáza 1 | fáza 2 | fáza 3 | fáza 1 | fáza 2 | fáza 3 |1993 | 1998 | 2003 | 1993 | 1998 | 2003 | 1993 | 1998 | 2003 |Belgicko | 530 | 318 | 212 | 159 | –40 | –60 | –70 | –40 | –60 | –70 |Dánsko | 323 | 213 | 141 | 106 | –34 | –56 | –67 | –40 | –60 | –70 |Nemecko | 2225 | 1335 | 890 | 668 | –40 | –60 | –70 | –40 | –60 | –70 |Grécko | 303 | 320 | 320 | 320 | +6 | +6 | +6 | –45 | –45 | –45 |Španielsko | 2290 | 2290 | 1730 | 1440 | 0 | –24 | –37 | –21 | –40 | –50 |Francúzsko | 1910 | 1146 | 764 | 573 | –40 | –60 | –70 | –40 | –60 | –70 |Írsko | 99 | 124 | 124 | 124 | +25 | +25 | +25 | –29 | –29 | –29 |Taliansko | 2450 | 1800 | 1500 | 900 | –27 | –39 | –63 | –40 | –50 | –70 |Luxembursko | 3 | 1,8 | 1,5 | 1,5 | –40 | –50 | –60 | –40 | –50 | –50 |Holandsko | 299 | 180 | 120 | 90 | –40 | –60 | –70 | –40 | –60 | –70 |Portugalsko | 115 | 232 | 270 | 206 | +102 | +135 | +79 | –25 | –13 | –34 |Spojené kráľovstvo | 3883 | 3106 | 2330 | 1553 | –20 | –40 | –60 | –20 | –40 | –60 |Rakúsko | 90 | 54 | 36 | 27 | –40 | –60 | –70 | –40 | –60 | –70 |Fínsko | 171 | 102 | 68 | 51 | –40 | –60 | –70 | –40 | –60 | –70 |Švédsko | 112 | 67 | 45 | 34 | –40 | –60 | –70 | –40 | –60 | –70 |[1] Ďalšie emisie môžu vzniknúť z kapacity povolenej k 1. júlu 1987 a neskôr.[2] Emisie pochádzajúce zo spaľovacích zariadení povolených pred 1. júlom 1987, ktoré ešte nie sú do toho dátumu v prevádzke a ktoré neboli zohľadnené pri stanovovaní emisných stropov v tejto prílohe, musia buď dodržiavať požiadavky ustanovené v tejto smernici pre nové zariadenia, alebo sa musia započítať do celkových emisií z existujúcich zariadení, ktoré nesmú prekročiť stropy ustanovené v tejto prílohe.--------------------------------------------------PRÍLOHA IISTROPY A CIELE ZNÍŽENIA EMISIÍ NOX Z EXISTUJÚCICH SPAĽOVACÍCH ZARIADENÍ [1] [2]Členský štát | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |Emisie NOx (ako NO2) z veľkých spaľovacích zariadení 1 980 kilotony | NOx emisný strop (kilotony/rok) | NOx emisný strop (kilotony/rok) | % zníženie oproti emisiám 1980 | % zníženie oproti emisiám 1980 | % zníženie oproti upraveným emisiám 1980 | % zníženie oproti upraveným emisiám 1980 |fáza 1 | fáza 2 | fáza 1 | fáza 2 | fáza 1 | fáza 2 |1993 [3] | 1998 | 1993 [3] | 1998 | 1993 [3] | 1998 |Belgicko | 110 | 88 | 66 | –20 | –40 | –20 | –40 |Dánsko | 124 | 121 | 81 | –3 | –35 | –10 | –40 |Nemecko | 870 | 696 | 522 | –20 | –40 | –20 | –40 |Grécko | 36 | 70 | 70 | +94 | +94 | 0 | 0 |Španielsko | 366 | 368 | 277 | +1 | –24 | –20 | –40 |Francúzsko | 400 | 320 | 240 | –20 | –40 | –20 | –40 |Írsko | 28 | 50 | 50 | +79 | +79 | 0 | 0 |Taliansko | 580 | 570 | 428 | –2 | –26 | –20 | –40 |Luxembursko | 3 | 2,4 | 1,8 | –20 | –40 | –20 | –40 |Holandsko | 122 | 98 | 73 | –20 | –40 | –20 | –40 |Portugalsko | 23 | 59 | 64 | +157 | +178 | –8 | 0 |Spojené kráľovstvo | 1016 | 864 | 711 | –15 | –30 | –15 | –30 |Rakúsko | 19 | 15 | 11 | –20 | –40 | –20 | –40 |Fínsko | 81 | 65 | 48 | –20 | –40 | –20 | –40 |Švédsko | 31 | 25 | 19 | –20 | –40 | –20 | –40 |[1] Ďalšie emisie môžu vzniknúť z kapacity povolenej k 1. júlu 1987 a neskôr.[2] Emisie pochádzajúce zo spaľovacích zariadení povolených pred 1. júlom 1987, ktoré ešte nie sú pred týmto dátumom v prevádzke a ktoré neboli zohľadnené pri stanovovaní emisných stropov v tejto prílohe musia buď dodržiavať požiadavky ustanovené v tejto smernici pre nové zariadenia, alebo sa musia započítať do celkových emisií z existujúcich zariadení, ktoré nesmú prekročiť stropy ustanovené v tejto prílohe.[3] Členské štáty môžu z technických dôvodov odložiť fázu 1 zníženia emisií NOx najviac o dva roky upovedomením Komisie do jedného mesiaca od ohlásenia tejto smernice.--------------------------------------------------PRÍLOHA IIIHODNOTY EMISNÝCH LIMITOV PRE SO2Tuhé palivoA. Hodnoty emisných limitov SO2 vyjadrené v mg/Nm3 (obsah O2 6 %), ktoré sa použijú na nové a existujúce zariadenia podľa článku 4 ods. 1 alebo 4 ods. 3:+++++ TIFF +++++Poznámka:Ak sa nemôžu dodržať horeuvedené hodnoty emisných limitov kvôli povahe paliva, musí sa dosiahnuť miera odsírenia najmenej 60 % v prípade zariadení s nominálnym tepelným vstupom menším alebo rovným 100 Mwh, 75 % pre zariadenia väčšie ako 100 MWh a menšie alebo rovné 300 MWh a 90 % pre zariadenia väčšie ako 300 MWh. Na zariadenia väčšie ako 500 MWh sa vzťahuje miera odsírenia najmenej 94 %, alebo najmenej 92 % v prípadoch, kde bola uzavretá zmluva na poskytnutie vybavenia na odsírenie dymových plynov alebo injektovanie vápnom a práce na jeho inštalácii začali pred 1. januárom 2001.B. Hodnoty emisných limitov SO2 vyjadrené v mg/Nm3 (obsah O2 6 %), ktoré sa majú použiť na nové zariadenia podľa článku 4 (2) s výnimkou plynových turbín.Druh paliva | 50 až 100 MWh | 100 až 300 MWh | > 300 MWh |Biomasa | 200 | 200 | 200 |Všeobecný prípad | 850 | 200 [1] | 200 |Poznámka:Ak sa nemôžu dodržať horeuvedené hodnoty emisných limitov kvôli povahe paliva, prevádzky musia dosiahnuť 300 mg/Nm3, alebo najmenej 92 % mieru odsírenia v prípade zariadení s nominálnym tepelným vstupom menším alebo rovným 300 MWh a v prípade zariadení s nominálnym tepelným vstupom väčším ako 300 MWh mieru odsírenia najmenej 95 % spolu s maximálnou povolenou hodnotou emisného limitu 400 mg/Nm3 .[1] S výnimkou prípadov "okrajových regiónov", kde sa použije od 850 do 200 mg/Nm3 (lineárne zníženie)--------------------------------------------------PRÍLOHA IVHODNOTY EMISNÝCH LIMITOV PRE SO2Kvapalné paliváA. Hodnoty emisných limitov SO2 vyjadrené v mg/Nm3 (obsah O2 3 %), ktoré sa majú použiť na nové a existujúce zariadenia podľa článku 4 ods. 1 alebo 4 ods. 3:+++++ TIFF +++++B. Hodnoty emisných limitov SO2 vyjadrené v mg/Nm3 (obsah O2 3 %), ktoré sa majú použiť na nové zariadenia podľa článku 4 ods. 2 s výnimkou plynových turbín50 až 100 MWh | 100 až 300 MWh | > 300 MWh |850 | 400 až 200 (lineárne zníženie) [1] | 200 |V prípade dvoch prevádzok s nominálnym tepelným vstupom 250 MWh na Kréte a Rhode, ktorým sa má udeliť povolenie pred 31. decembrom 2007, platí hodnota emisného limitu 1700 mg/Nm3.[1] S výnimkou prípadov "okrajových regiónov", kde sa použije od 850 do 200 mg/Nm3 (lineárne zníženie)--------------------------------------------------PRÍLOHA VHODNOTY EMISNÝCH LIMITOV SO2Plynné paliváA. Hodnoty emisných limitov SO2 vyjadrené v mg/Nm3 (obsah O2 3 %), ktoré sa majú použiť na nové a existujúce zariadenia podľa článku 4 ods. 1 respektíve 4 ods. 3:Druh paliva | Limitné hodnoty (mg/Nm3) |Plynné palivá všeobecne | 35 |Skvapalnené plyny | 5 |Nízkovýhrevné plyny zo splyňovania rezíduí z rafinácie, plyn do koksárenských pecí, plyn do vysokých pecí | 800 |Plyn zo splyňovania uhlia | [1] |B. Hodnoty emisných limitov SO2 vyjadrené v mg/Nm3 (obsah O2 3 %), ktoré sa majú použiť na nové zariadenia podľa článku 4 ods. 2:Plynné palivá všeobecne | 35 |Skvapalnené plyny | 5 |Nízkovýhrevné plyny z koksárenských pecí | 400 |Nízkovýhrevné plyny z vysokých pecí | 200 |[1] Rada určí pevné hodnoty emisných limitov platné pre tento plyn v neskoršom štádiu, na základe návrhov Komisie, ktoré sa vypracujú pri zohľadnení ďalších technických skúseností.--------------------------------------------------PRÍLOHA VIHODNOTY EMISNÝCH LIMITOV NOX (MERANÉ AKO NO2)A. Hodnoty emisných limitov NOx vyjadrené v mg/Nm3 (obsah O2 6 % pre tuhé palivá, 3 % pre kvapalné a plynné palivá), ktoré sa majú použiť na nové a existujúce zariadenia podľa článku 4 ods. 1 alebo 4 ods. 3:Druh paliva: | Limitné hodnoty [1] (mg/Nm3) |Tuhé [2], [3]:50 až 500 MWh | 600 |> 500 MWh | 500 |Od 1. januára 201650 až 500 MWh | 600 |> 500 MWh | 200 |Kvapalné:50 až 500 MWh | 450 |> 500 MWh | 400 |Plynné:50 až 500 MWh | 300 |> 500 MWh | 200 |B. Hodnoty emisných limitov NOx vyjadrené v mg/Nm3, ktoré sa majú použiť na nové zariadenia podľa článku 4 ods. 2, s výnimkou plynových turbínTuhé palivá (obsah O3 6 %)Druh paliva | 50 až 100 MWh | 100 až 300 MWh | > 300 MWh |Biomasa | 400 | 300 | 200 |Všeobecný prípad | 400 | 200 [4] | 200 |Kvapalné palivá (obsah O2 3 %)50 až 100 MWh | 100 až 300 MWh | > 300 MWh |400 | 200 [5] | 200 |Pre dve prevádzky s nominálnym tepelným vstupom 250 MWh na Kréte a Rhode, ktorým sa má udeliť povolenie pred 31. decembrom 2007 platí hodnota emisného limitu 400 mg/Nm3.Plynné palivá (obsah O2 3 %)| 50 až 300 MWh | > 300 MWh |Zemný plyn (poznámka 1) | 150 | 100 |Iné plyny | 200 | 200 |Plynové turbínyHodnoty emisných limitov NOx vyjadrené v mg/Nm3 (obsah O2 15 %), ktoré sa majú použiť na jednu jednotku plynovej turbíny podľa článku 4 ods. 2 (limitné hodnoty sa vzťahujú iba na zaťaženie nad 70 %):| > 50 MWh (tepelný vstup pri ISO podmienkach) |Zemný plyn (poznámka 1) | 50 (poznámka 2) |Kvapalné palivá (poznámka 3) | 120 |Plynné palivá (iné ako zemný plyn) | 120 |Na plynové turbíny pre núdzové použitie, ktoré sú v prevádzke menej ako 500 hodín ročne, sa tieto limitné hodnoty nevzťahujú. Od prevádzkovateľa takéhoto zariadenia sa vyžaduje, aby každoročne zasielal príslušnému orgánu záznam takto využitého času.Poznámka 1:Zemný plyn je prirodzene sa vyskytujúci metán s obsahom vzácnych plynov a iných zložiek neprekračujúcich 20 % (objemovo).Poznámka 2:75 mg/Nm3 v týchto prípadoch, kedy je účinnosť plynových turbín určená ISO podmienkami základného zaťaženia:- plynové turbíny, používané v kombinovaných systémoch výroby tepla a elektrickej energie, ktoré majú celkovú účinnosť väčšiu ako 75 %,- plynové turbíny používané v zariadeniach s kombinovanými cyklami, ktoré majú ročný priemer úhrnnej elektrickej účinnosti väčší ako 55 %,- plynové turbíny na mechanický pohon.Pre jednocyklové plynové turbíny, ktoré nespadajú do žiadnej z horeuvedených kategórií, ale majú väčšiu účinnosť ako 35 % – určenú podľa ISO podmienok základného zaťaženia – bude hodnota emisného limitu 50*η/35, kde η je účinnosť plynovej turbíny vyjadrená v percentách (a pri ISO podmienkach základného zaťaženia).Poznámka 3:Táto hodnota emisného limitu sa vzťahuje len na plynové turbíny spaľujúce ľahké a stredné destiláty.[1] S výnimkou "okrajových regiónov", pre ktoré platia tieto hodnoty:pevné všeobecne: 650pevné s < 10 % prchavých zlúč.: 1300kvapalné: 450plynné: 350[2] Do 31. decembra 2015 sa na zariadenia s nominálnym tepelným vstupom väčším ako 500 MW, ktoré od roku 2008 nebudú prevádzkované viac ako 2000 hodín ročne (prevádzkový priemer za obdobie päť rokov):- vzťahuje limitná hodnota pre emisie oxidov dusíka (meraných ako NO2) 600 mg/Nm³ v prípade zariadení povolených v súlade s článkom 4 ods. 3 písm. a),- v prípade zariadení patriacich do národných programov podľa článku 4 ods. 6 bude ich podiel v národnom programe posudzovaný na základe limitnej hodnoty 600 mg/Nm³.Od 1. januára 2016 sa na takéto zariadenia, ktoré nie sú v prevádzke viac ako 1500 hodín ročne (prevádzkový priemer za obdobie päť rokov) vzťahujú limitné hodnoty pre emisie oxidov dusíka (meraných ako NO2) 450 mg/Nm3.[3] Do 1. januára 2018 v prípade zariadení, ktoré boli v prevádzke v dvanásťmesačnom období končiacom 1. januárom 2001 a ktoré pokračujú v prevádzke, pri pevných palivách, ktorých prchavý obsah je menší ako 10 % sa má použiť 1200 mg/Nm3.[4] S výnimkou "okrajových regiónov", pre ktoré platí 300 mg/Nm3.[5] S výnimkou "okrajových regiónov", pre ktoré platí 300 mg/Nm3.--------------------------------------------------PRÍLOHA VIIHODNOTY EMISNÝCH LIMITOV PRE PRACHA. Hodnoty emisných limitov pre prach vyjadrené v mg/Nm3 (obsah O2 6 % pre tuhé palivá, 3 % pre kvapalné a plynné palivá), ktoré sa majú použiť na nové a existujúce zariadenia podľa článku 4 ods. 1 alebo 4 ods. 3:Druh paliva | Nominálny tepelný vstup (MW) | Hodnoty emisných limitov (mg/Nm3) |Tuhé | ≥ 500 < 500 | 50 [2] 100 |Kvapalné [1] | všetky zariadenia | 50 |Plynné | všetky zariadenia | 5 ako pravidlo 10 pre plyny z vysokých pecí 50pre plyny z oceliarskeho priemyslu, ktoré sa môžu použiť inde |B. Hodnoty emisných limitov pre prach vyjadrené v mg/Nm3, ktoré sa majú použiť na nové zariadenia podľa článku 4 ods. 2 s výnimkou plynových turbín:Tuhé palivá (obsah O2 6 %)50 až 100 MWh | > 100 MWh |50 | 30 |Kvapalné palivá (obsah O2 3 %)50 až 100 MWh | > 100 MWh |50 | 30 |Pre dve prevádzky s nominálnym tepelným vstupom 250 MWh na Kréte a Rhode, ktorým sa má udeliť povolenie pred 31. decembrom 2007, platí hodnota emisného limitu 50 mg/Nm3.Plynné palivá (obsah O2 3 %)Ako pravidlo | 5 |Pre plyny z vysokých pecí | 10 |Pre plyny z oceliarskeho priemyslu, ktoré sa môžu použiť inde | 30 |[1] Limitná hodnota 100 mg/Nm3 sa môže použiť na zariadenia s nominálnym tepelným vstupom menším ako 500 MWh spaľujúce kvapalné palivá s obsahom popolčeka väčším ako 0,06 %.[2] Limitná hodnota 100 mg/Nm3 sa môže použiť na zariadenia povolené podľa článku 4 ods. 3 s nominálnym tepelným vstupom väčším alebo rovným 500 MWh spaľujúce tuhé palivá s výhrevnosťou menšou ako 5800 kJ/kg (čistá výhrevná hodnota) s obsahom vlhkosti väčším ako 45 % hmotnosti, kombinovaným obsahom vlhkosti a popola väčším ako 60 % hmotnosti a obsahom oxidu vápenatého väčším ako 10 %.--------------------------------------------------PRÍLOHA VIIIMETÓDY MERANIA EMISIÍA. Postupy na meranie a hodnotenie emisií zo spaľovacích zariadení1. Do 27. novembra 2004Koncentrácie SO2, prachu, NOx sa merajú nepretržite v prípade nových zariadení, ktorým bolo udelené povolenie podľa článku 4 ods. 1 s nominálnym tepelným vstupom vyšším ako 300 MW. Monitorovanie SO2 a prachu sa však môže vykonávať prerušovanými meraniami alebo inými vhodnými určovacími postupmi v prípadoch, kedy sa takéto merania alebo postupy, ktoré musia byť overené a schválené príslušnými orgánmi, môžu použiť na získanie koncentrácie.V prípade nových zariadení, ktorým je udelené povolenie podľa článku 4 ods. 1 a na ktoré sa nevzťahuje prvý pododsek, môžu príslušné orgány požadovať nepretržité merania týchto troch znečisťujúcich látok tam, kde to považujú za potrebné. Kde sa nevyžadujú nepretržité merania, použijú sa na ohodnotenie množstva horeuvedených látok prítomných v emisiách prerušované merania alebo vhodné určovacie postupy, ako sú schválené príslušnými orgánmi.2. Od 27. novembra 2002 a bez toho, aby bol dotknutý článok 18 ods. 2Príslušné orgány vyžadujú nepretržité merania koncentrácií SO2, NOx a prachu z odpadových plynov každého spaľovacieho zariadenia s nominálnym tepelným vstupom 100 MW a väčším.Odchylne od prvého pododseku sa nepretržité merania nemusia požadovať v týchto prípadoch:- pre spaľovacie zariadenia so životnosťou menšou ako 10000 prevádzkových hodín,- pre SO2 a prach z boilerov spaľujúcich zemných plyn alebo z plynových turbín spaľujúcich zemný plyn,- pre SO2 z plynových turbín alebo boilerov spaľujúcich ropu so známym obsahom síry v prípade absencie zariadenia na odsírenie,- pre SO2 z boilerov spaľujúcich biomasu, ak môže prevádzkovateľ dokázať, že emisie SO2 nemôžu byť za žiadnych okolností vyššie ako predpísané hodnoty emisných limitov.Kde nie sú požadované nepretržité merania, požadujú sa prerušované merania najmenej každých šesť mesiacov. Vhodné určovacie postupy, ktoré musia byť overené a schválené príslušnými orgánmi, môžu byť použité ako náhrada na určovanie množstva horeuvedených znečisťujúcich látok prítomných v emisiách. Takéto postupy využívajú príslušné normy CEN (Európsky výbor pre normalizáciu) čo najskôr po ich zverejnení. Ak nie sú dostupné normy CEN, použijú sa normy ISO, štátne alebo medzinárodné normy, ktoré zabezpečia obstarávanie údajov rovnakej vedeckej kvality.3. V prípade zariadení, ktoré musia dodržiavať mieru odsírenia ustanovenú článkom 5 ods. 2 a prílohou III, uplatnia sa požiadavky týkajúce sa merania emisií SO2 ustanovené odsekom 2 tohto bodu. Navyše obsah síry v palive, ktoré vstupuje do zariadení spaľovne, musí byť pravidelne monitorované.4. Príslušné orgány budú informované o podstatných zmenách v type používaného paliva alebo v spôsobe prevádzky zariadenia. Rozhodnú o tom, či požiadavky monitorovania uložené odsekom 2 sú stále primerané, alebo vyžadujú úpravu.5. Nepretržité merania vykonávané v súlade s odsekom 2 obsahujú prevádzkové parametre obsahu kyslíka, teploty, tlaku a obsahu vodných pár relevantné pre daný proces. Nepretržité meranie obsahu vodných pár v spalinách nie je potrebné, za predpokladu, že vzorka spaliny je pred analýzou emisií vysušená.Reprezentatívne merania, t. j. vzorky a analýza príslušných znečisťujúcich látok a parametrov procesu, ako aj referenčné metódy merania na kalibráciu automatizovaných meracích systémov sa vykonajú v súlade s normami CEN čo najskôr po ich zverejnení. Ak nie sú dostupné normy CEN, použijú sa normy ISO, štátne alebo medzinárodné normy, ktoré zabezpečia obstarávanie údajov rovnakej vedeckej kvality.Systémy nepretržitého merania sa kontrolujú prostredníctvom paralelných meraní referenčnými metódami najmenej raz ročne.6. Hodnoty intervalov 95 % spoľahlivosti jedného nameraného výsledku nesmú prekročiť tieto percentá hodnôt emisného limitu:oxid siričitý | 20 % |oxidy dusíka | 20 % |prach | 30 % |Potvrdené hodinové a denné priemerné hodnoty sa určia z nameraných platných priemerných hodinových hodnôt po odčítaní hodnoty intervalu spoľahlivosti určeného vyššie.Každý deň, v ktorom sú viac ako tri priemerné hodinové hodnoty neplatné kvôli poruche alebo údržbe meracieho systému, bude považovaný za nepotvrdený. Ak je kvôli takejto situácii neplatných viac ako 10 dní v roku, príslušný orgán bude požadovať od prevádzkovateľa prijatie primeraných opatrení na zlepšenie spoľahlivosti systému nepretržitého monitorovania.B. Určenie celkových ročných emisií spaľovacích zariadeníDo roku 2003 vrátane, získajú príslušné orgány stanovenie celkových ročných emisií SO2 a NOx z nových spaľovacích zariadení. Ak sa používa nepretržité monitorovanie, prevádzkovateľ spaľovacieho zariadenia sčíta jednotlivo za každú znečisťujúcu látku hmotnosť emitovanú každý deň, na základe miery objemového toku odpadových plynov. Kde sa nepoužíva nepretržité monitorovanie, prevádzkovateľ urobí odhady celkových ročných emisií na základe odseku A.1 k spokojnosti príslušných orgánov.Členské štáty oznámia Komisii celkové ročné emisie SO2 a NOx z nových spaľovacích zariadení v rovnakom čase, v akom sa požaduje oznámenie podľa odseku C.3, týkajúce sa celkových ročných emisií existujúcich zariadení.Členské štáty vytvoria počnúc rokom 2004 a každý nasledujúci rok register emisií SO2, NOx a prachu zo všetkých spaľovacích zariadení s nominálnym tepelným vstupom 50 MW a väčším. Príslušný orgán získa za každé zariadenie prevádzkované jedným prevádzkovateľom na danom mieste tieto údaje:- celkové ročné emisie SO2, NOx a prachu (ako celkové suspendované častice),- celkové ročné množstvo energetických vstupov, týkajúcich sa čistej výhrevnej hodnoty, rozdelené do piatich kategórií paliva: biomasa, iné tuhé palivá, kvapalné palivá, zemný plyn, iné plyny.Súhrn výsledkov tohto registra, ktorý ukáže emisie z rafinérii oddelene, sa zašle Komisii každé tri roky v posledných dvanástich mesiacoch do konca príslušného trojročného obdobia. Ročné údaje jednotlivých zariadení budú Komisii sprístupnené na požiadanie. Komisia sprístupní členským štátom súhrn porovnania a ohodnotenia národných registrov do dvanástich mesiacov od ich prijatia.Počnúc 1. januárom 2008 budú členské štáty každoročne podávať Komisii správy o tých existujúcich zariadeniach, ktoré získali spôsobilosť podľa článku 4 ods. 4 spolu so záznamom o využitom a nevyužitom povolenom čase vo zvyšnom prevádzkovom živote.C. Určenie celkových ročných emisií existujúcich zariadení do roku 2003 vrátane.1. Členské štáty vytvoria počnúc rokom 1990 a každý nasledujúci rok až do 2003 vrátane, úplný register emisií existujúcich zariadení, zahrňujúci SO2 a NOx:- uvádzajúci každé zariadenie nad 300 MWh a rafinérie,- uvádzajúci celkové hodnoty pre ostatné spaľovacie zariadenia, na ktoré sa vzťahuje táto smernica.2. Metodológia používaná na tieto registre bude konzistentná s tou, podľa ktorej sa určovali SO2 a NOx emisie zo spaľovacích zariadení v roku 1980.3. Výsledky z tohto registra sa oznámia Komisii vo vhodnej súhrnnej forme do deviatich mesiacov od konca príslušného roka. Metodológia použitá na vytvorenie takýchto registrov emisií a detailné základné informácie sa sprístupnia Komisii na požiadanie.4. Komisia zorganizuje systematické porovnávanie týchto národných registrov a ak to bude vhodné, zašle Rade návrhy s cieľom harmonizácie metodológií emisných registrov na účely účinného vykonávania tejto smernice.--------------------------------------------------PRÍLOHA IXTERMÍNY PRE TRANSPOZÍCIU A VYKONÁVANIE ZRUŠENEJ SMERNICE(uvedené v článku 17 ods. 1)Smernica | Termíny pre transpozíciu | Termíny pre vykonávanie |88/609/EHS (Ú. v. ES L 336, 7. 12. 1998, s. 1) | 30. jún 1990 | 1. júl 1990 31. december 1990 31. december 1993 31. december 1998 31. december 2003 |94/66/ES (Ú. v. ES L 337, 24. 12. 1994, s. 83) | 24. jún 1995 | |--------------------------------------------------PRÍLOHA XKORELAČNÁ TABUĽKA(uvedená v článku 17 ods. 3)Táto smernica | Smernica 88/609/EHS |článok 1 | článok 1 |článok 2 | článok 2 |článok 3 | článok 3 |článok 4 ods. 1 | článok 4 ods. 1 |článok 4 ods. 2, 3 a 4 | |článok 4 ods. 5 | článok 4 ods. 3 |článok 4 ods. 6, 7 a 8 | |článok 5 | článok 5 || článok 6 |článok 6 | |článok 7 | článok 8 |článok 8 | článok 9 |článok 9 | článok 10 |článok 10 | článok 11 |článok 11 | článok 12 |článok 12 | článok 13 ods. 1 |článok 13 | článok 14 |článok 14 | článok 15 |článok 15 ods. 1, 2 a 3 | článok 16 ods. 1, 2 a 4 |článok 16 | |článok 17 | |článok 18 ods. 1, prvý pododsek a ods. 3 | článok 17 ods. 1 a 2 |článok 18 ods. 1, druhý pododsek a ods. 2 a článok 19 | |článok 20 | článok 18 |prílohy I až VIII | prílohy I až IX |príloha IX a X | — |--------------------------------------------------


title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/36/ES z  11. júla 2007 o výkone určitých práv akcionárov spoločností registrovaných na regulovanom trhu

text:
               14.7.2007

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 184/17

      SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2007/36/ES
   z 11. júla 2007
   o výkone určitých práv akcionárov spoločností registrovaných na regulovanom trhu
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej články 44 a 95,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
   konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (2),
   keďže:

               (1)

               Komisia vo svojom oznámení Rade a Európskemu parlamentu z 21. mája 2003 s názvom Modernizácia práva obchodných spoločností a zlepšenie správy a riadenia spoločností v Európskej únii – plán postupu uviedla, že by sa mali prijať nové prispôsobené iniciatívy s cieľom posilniť práva akcionárov v spoločnostiach registrovaných na regulovanom trhu a že problémy súvisiace s cezhraničným hlasovaním by sa mali riešiť bezodkladne.

               (2)

               Európsky parlament vo svojom uznesení z 21. apríla 2004 (3) vyjadril podporu zámeru Komisie posilniť práva akcionárov najmä prostredníctvom rozšírenia pravidiel transparentnosti, práv na hlasovanie prostredníctvom splnomocnenca, možnosti účasti na valných zhromaždeniach prostredníctvom elektronických prostriedkov a zabezpečenia toho, aby bolo možné vykonávať cezhraničné hlasovacie práva.

               (3)

               Majitelia akcií, s ktorými sú spojené hlasovacie práva, by mali mať možnosť tieto práva vykonávať, keďže tieto práva sú zohľadnené v cene, ktorú musia zaplatiť za nadobudnutie týchto akcií. Okrem toho účinná kontrola zo strany akcionárov je predpokladom dobrej správy a riadenia podnikov, a preto by sa mala uľahčovať a podporovať. Preto je nevyhnutné, aby boli na tento účel prijaté opatrenia na aproximáciu právnych predpisov členských štátov. Prekážky, ktoré bránia akcionárom v hlasovaní, ako je podriaďovanie výkonu hlasovacích práv blokovaniu akcií počas určitého obdobia pred konaním valného zhromaždenia, by sa mali odstrániť. Táto smernica však nemá účinok na platné právne predpisy Spoločenstva o podieloch vydaných podnikmi kolektívneho investovania alebo podieloch, ktoré tieto podniky nadobudli alebo odpredali.

               (4)

               Platné právne predpisy Spoločenstva nie sú dostatočné na dosiahnutie tohto cieľa. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/34/ES z 28. mája 2001 o prijímaní cenných papierov na kótovanie na burze cenných papierov a o informáciách, ktoré sa o týchto cenných papieroch musia zverejňovať (4), sa zameriava na informácie, ktoré emitenti musia sprístupniť trhu, a neupravuje zodpovedajúcim spôsobom samotný proces hlasovania akcionárov. Navyše smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES z 15. decembra 2004 o harmonizácii požiadaviek na transparentnosť v súvislosti s informáciami o emitentoch, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu (5), ukladá emitentom povinnosť sprístupniť určité informácie a dokumenty dôležité pre valné zhromaždenia, no tieto informácie a dokumenty majú byť sprístupnené v domovskom členskom štáte emitenta. Z tohto dôvodu by sa mali zaviesť určité minimálne normy s cieľom chrániť investorov a podporovať plynulý a účinný výkon práv akcionárov spojených s akciami s hlasovacím právom. Pokiaľ ide o iné práva, než je hlasovacie právo, členské štáty môžu rozšíriť uplatňovanie týchto minimálnych noriem aj na akcie bez hlasovacieho práva, pokiaľ to tak ešte nie je.

               (5)

               Značné podiely akcií v spoločnostiach registrovaných na regulovanom trhu vlastnia akcionári, ktorí nemajú trvalý pobyt v členskom štáte, v ktorom má spoločnosť svoje sídlo. Akcionári bez trvalého pobytu by mali mať možnosť vykonávať svoje práva na valnom zhromaždení rovnako ľahko ako akcionári s trvalým pobytom v členskom štáte, v ktorom má spoločnosť sídlo. To si vyžaduje odstránenie súčasných prekážok, ktoré bránia akcionárom bez trvalého pobytu v prístupe k informáciám dôležitým pre valné zhromaždenie a vo výkone hlasovacích práv bez fyzickej účasti na valnom zhromaždení. Odstránenie týchto prekážok by tiež bolo v prospech akcionárov s trvalým pobytom, ktorí sa nezúčastňujú alebo nemôžu zúčastňovať na valnom zhromaždení.

               (6)

               Akcionári by mali mať možnosť so znalosťou veci hlasovať na valnom zhromaždení alebo pred jeho konaním bez ohľadu na svoj trvalý pobyt. Všetci akcionári by mali mať dostatočný čas na to, aby posúdili dokumenty určené na predloženie na valnom zhromaždení a aby sa rozhodli, ako budú hlasovať. Na tento účel by sa malo zvolanie valného zhromaždenia včas oznámiť a akcionárom by sa mali poskytnúť úplné informácie určené na predloženie valnému zhromaždeniu. Mali by sa využívať možnosti okamžitého prístupu k informáciám, ktoré ponúkajú moderné technológie. Táto smernica predpokladá, že všetky spoločnosti registrované na regulovanom trhu už majú internetovú stránku.

               (7)

               V zásade by akcionári mali mať možnosť stanoviť body programu valného zhromaždenia a predložiť návrh uznesení týkajúcich sa bodov programu. Bez toho, aby boli dotknuté rozdielne časové rámce a postupy, ktoré sa v súčasnosti používajú v Spoločenstve, výkon týchto práv by sa mal podmieniť dvoma základnými pravidlami, konkrétne žiadna prahová hodnota požadovaná na výkon týchto práv by nemala byť vyššia ako 5 % základného imania spoločnosti a všetci akcionári by v každom prípade mali dostať konečnú verziu programu v dostatočnom časovom predstihu, tak aby sa mohli pripraviť na diskusiu a hlasovanie o každom jednotlivom bode programu.

               (8)

               V zásade by každý akcionár mal mať možnosť klásť otázky týkajúce sa bodov programu valného zhromaždenia a dostať na ne odpoveď, zatiaľ čo pravidlá o čase a spôsobe kladenia otázok a odpovedania na ne by mali stanoviť členské štáty.

               (9)

               Spoločnosti by nemali čeliť žiadnym právnym prekážkam, pokiaľ ide o ponuku akýchkoľvek elektronických prostriedkov účasti na valnom zhromaždení ich akcionárom. Hlasovanie bez fyzickej účasti na valnom zhromaždení, či už korešpondenčne, alebo prostredníctvom elektronických prostriedkov, by nemalo podliehať iným obmedzeniam, než sú potrebné na overenie totožnosti a bezpečnosť elektronickej komunikácie. Nemalo by to však zabrániť členským štátom v tom, aby prijímali pravidlá, ktoré majú zabezpečiť, aby výsledky hlasovania za každých okolností odrážali zámery akcionárov, vrátane pravidiel zameraných na riešenie situácií, v prípade ktorých sa vyskytnú alebo odhalia nové okolnosti po tom, ako akcionár hlasoval korešpondenčne alebo prostredníctvom elektronických prostriedkov.

               (10)

               Dobrá správa a riadenie podnikov si vyžadujú hladký a účinný priebeh hlasovania prostredníctvom splnomocnenca. Preto by sa mali odstrániť existujúce obmedzenia a prekážky, ktoré spôsobujú, že hlasovanie prostredníctvom splnomocnenca je zdĺhavé a nákladné. Dobrá správa a riadenie podnikov však vyžadujú aj primeranú ochranu pred prípadným zneužitím hlasovania prostredníctvom splnomocnenca. Splnomocnenec by preto mal byť povinný dodržiavať všetky pokyny akcionára a členské štáty by mali mať možnosť zaviesť náležité opatrenia, aby sa zabezpečilo, že splnomocnenec nesleduje iný záujem, než je záujem akcionára, a to bez ohľadu na dôvod, ktorý spôsobil konflikt záujmov. Opatrenia proti prípadnému zneužitiu môžu pozostávať najmä z pravidiel, ktoré môžu členské štáty prijať na reguláciu činnosti osôb, ktoré sa aktívne zaoberajú získavaním splnomocnení alebo ktoré získali v skutočnosti viac ako určitý významný počet splnomocnení, najmä na zabezpečenie primeranej úrovne spoľahlivosti a transparentnosti. Akcionári majú podľa tejto smernice neobmedzené právo vymenovať za splnomocnencov také osoby, ktoré ich na valných zhromaždeniach zastúpia a hlasujú v ich mene. Táto smernica však nemá vplyv na pravidlá alebo sankcie, ktoré môžu členské štáty uložiť takýmto osobám, ak sa hlasovanie uskutočnilo na základe podvodného použitia získaných splnomocnení. Táto smernica navyše neukladá spoločnostiam nijakú povinnosť overiť si, či splnomocnenci hlasujú v súlade s pokynmi na hlasovanie od zastúpených akcionárov.

               (11)

               V prípade zapojenia finančných sprostredkovateľov závisí účinnosť hlasovania podľa pokynov do veľkej miery od účinnosti reťazca sprostredkovateľov, keďže investori často nie sú schopní uplatňovať hlasovacie práva spojené s ich akciami bez spolupráce každého sprostredkovateľa v reťazci, ktorý pritom nemusí mať hospodársky záujem o akcie. S cieľom umožniť investorovi vykonávať svoje hlasovacie práva v cezhraničných podmienkach je preto dôležité, aby sprostredkovatelia uľahčili výkon hlasovacích práv. Komisia by mala túto záležitosť podrobnejšie zvážiť v kontexte odporúčania s cieľom zabezpečiť, aby investori mali prístup k účinným hlasovacím službám a aby sa hlasovacie práva vykonávali v súlade s pokynmi investorov.

               (12)

               Hoci načasovanie zverejnenia hlasov, ktoré boli odovzdané ešte pred valným zhromaždením prostredníctvom elektronických prostriedkov alebo korešpondenčne správnemu, riadiacemu alebo dozornému orgánu, ako aj verejnosti, je významnou záležitosťou v rámci dobrej správy a riadenia podnikov, stanoviť ho môžu členské štáty.

               (13)

               Výsledky hlasovania by sa mali stanoviť prostredníctvom metód, ktoré odrážajú hlasovacie zámery akcionárov, a po valnom zhromaždení by sa mali uverejniť aspoň na internetovej stránke spoločnosti.

               (14)

               Keďže cieľ tejto smernice, a to umožniť akcionárom účinne využívať svoje práva v celom Spoločenstve, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

               (15)

               V súlade s odsekom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe právnych predpisov (6) sa členské štáty vyzývajú, aby pre seba a v záujme Spoločenstva vypracovali a zverejnili vlastné tabuľky, ktoré budú čo najlepšie vyjadrovať vzájomný vzťah medzi touto smernicou a opatreniami na jej transpozíciu,

         PRIJALI TÚTO SMERNICU:
   KAPITOLA I
   VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
   Článok 1
   Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
   1.   Táto smernica stanovuje požiadavky týkajúce sa výkonu určitých práv akcionárov spojených s akciami s hlasovacím právom vo vzťahu k valným zhromaždeniam spoločností, ktoré majú svoje sídlo v členskom štáte a ktorých akcie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu nachádzajúcom sa alebo fungujúcom v rámci členského štátu.
   2.   Členským štátom oprávneným regulovať záležitosti, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, je členský štát, v ktorom má spoločnosť svoje sídlo, pričom odkazy na „rozhodné právo“ sú odkazmi na právne predpisy tohto členského štátu.
   3.   Členské štáty môžu vylúčiť z pôsobnosti tejto smernice tieto typy spoločností:

               a)

               podniky kolektívneho investovania v zmysle článku 1 ods. 2 smernice Rady 85/611/EHS z 20. decembra 1985 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) (7);

               b)

               podniky, ktorých jediným predmetom podnikania je kolektívne investovanie kapitálu získaného od verejnosti, ktoré pracujú na princípe rozloženia rizík a ktoré sa nesnažia získať právnu ani riadiacu kontrolu nad žiadnym emitentom akcií na svoje základné investície, za predpokladu, že tieto podniky kolektívneho investovania majú povolenie na činnosť a podliehajú dozoru príslušných orgánov a že majú funkcie vykonávania činnosti depozitára zodpovedajúce funkciám uvedeným v smernici 85/611/EHS;

               c)

               družstvá.

         Článok 2
   Vymedzenie pojmov
   Na účely tejto smernice sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

               a)

               „regulovaný trh“ je trh, ako je vymedzený v článku 4 ods. 1 bode 14 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi (8);

               b)

               „akcionár“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá je podľa rozhodného práva uznaná za akcionára;

               c)

               „splnomocnenie“ je oprávnenie fyzickej alebo právnickej osoby od akcionára na výkon niektorých alebo všetkých práv tohto akcionára na valnom zhromaždení v jeho mene.

         Článok 3
   Ďalšie vnútroštátne opatrenia
   Táto smernica nebráni členským štátom uložiť spoločnostiam ďalšie povinnosti alebo prijať iné opatrenia s cieľom uľahčiť akcionárom výkon práv uvedených v tejto smernici.
   KAPITOLA II
   VALNÉ ZHROMAŽDENIA AKCIONÁROV
   Článok 4
   Rovnaké zaobchádzanie s akcionármi
   Spoločnosť musí zabezpečiť, aby sa rovnako zaobchádzalo so všetkými akcionármi, ktorí majú rovnaké postavenie, pokiaľ ide o účasť a výkon hlasovacích práv na valnom zhromaždení.
   Článok 5
   Informácie pred konaním valného zhromaždenia
   1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 9 ods. 4 a článok 11 ods. 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/25/ES z 21. apríla 2004 o ponukách na prevzatie (9), členské štáty zabezpečia, aby spoločnosť zverejnila oznámenie o zvolaní valného zhromaždenia jedným zo spôsobov uvedených v odseku 2 tohto článku najneskôr dvadsiaty prvý deň pred dňom konania valného zhromaždenia.
   Členské štáty môžu ustanoviť, že ak spoločnosť ponúka akcionárom možnosť hlasovať prostredníctvom elektronických prostriedkov dostupných všetkým akcionárom, valné zhromaždenie akcionárov môže rozhodnúť, že zverejní oznámenie o zvolaní valného zhromaždenia, ktoré nie je riadnym valným zhromaždením, jedným zo spôsobov uvedeným v odseku 2 tohto článku najneskôr 14 dní pred dňom konania valného zhromaždenia. Toto rozhodnutie sa prijíma väčšinou z najmenej dvoch tretín hlasov spojených so zastúpenými akciami alebo upísaným základným imaním a na obdobie najneskôr do nasledujúceho riadneho valného zhromaždenia.
   Členské štáty nemusia uplatňovať minimálne lehoty uvedené v prvom a druhom pododseku pri druhom alebo následných oznámeniach o zvolaní valného zhromaždenia, ktoré boli zverejnené pre nedosiahnutie kvóra požadovaného pri prvom zvolaní valného zhromaždenia, za predpokladu, že sa dodržali podmienky tohto článku týkajúce sa prvého zvolania valného zhromaždenia, do programu sa nevložil žiadny nový bod a že medzi konečným zvolaním a dňom konania valného zhromaždenia uplynulo najmenej 10 dní.
   2.   Bez toho, aby boli dotknuté ďalšie požiadavky na oznámenie alebo uverejnenie ustanovené príslušným členským štátom v zmysle článku 1 ods. 2, spoločnosť zverejní oznámenie o zvolaní valného zhromaždenia uvedené v odseku 1 tohto článku spôsobom, ktorý k nemu zabezpečí rýchly prístup na nediskriminačnom základe. Členský štát požaduje od spoločnosti, aby využívala také média, od ktorých sa dá oprávnene očakávať, že zabezpečia účinné šírenie informácií medzi verejnosťou v Spoločenstve. Členský štát nemôže uložiť povinnosť používať len tie média, ktorých operátori sú usadení na jeho území.
   Členský štát nemusí uplatňovať prvý pododsek na spoločnosti, ktorým sú na základe aktuálneho zoznamu akcionárov známe mená a adresy ich akcionárov, za predpokladu, že spoločnosť je povinná posielať oznámenie o zvolaní valného zhromaždenia všetkým svojim registrovaným akcionárom.
   Ani v jednom prípade nemôže spoločnosť za zverejnenie oznámenia o zvolaní valného zhromaždenia predpísaným spôsobom uložiť žiadne špecifické poplatky.
   3.   Oznámenie o zvolaní valného zhromaždenia uvedené v odseku 1 musí aspoň:

               a)

               presne uviesť, kedy a kde sa valné zhromaždenie uskutoční, ako aj navrhovaný program valného zhromaždenia;

               b)

               obsahovať zrozumiteľný a presný opis postupov, ktoré musia akcionári dodržať, aby sa mohli zúčastniť a hlasovať na valnom zhromaždení. To zahŕňa informácie:

                           i)

                           o právach, ktoré akcionári majú podľa článku 6 a ktoré môžu vykonávať po zverejnení oznámenia o zvolaní valného zhromaždenia, o právach, ktoré akcionári majú podľa článku 9, a lehotách, počas ktorých môžu tieto práva vykonávať; oznámenie o zvolaní valného zhromaždenia môže uvádzať len lehoty, počas ktorých je výkon týchto práv možný, za predpokladu, že uvádza odkaz na podrobnejšie informácie o týchto právach sprístupnené na internetovej stránke spoločnosti;

                           ii)

                           o postupe hlasovania prostredníctvom splnomocnenca, najmä o tlačivách, ktoré sa pri hlasovaní prostredníctvom splnomocnenca použijú, a o prostriedkoch, ktorými je spoločnosť pripravená prijímať elektronické notifikácie o vymenovaní splnomocnencov, a

                           iii)

                           prípadne o postupoch korešpondenčného hlasovania alebo hlasovania prostredníctvom elektronických prostriedkov;

               c)

               prípadne stanoviť rozhodujúci deň definovaný v článku 7 ods. 2 a vysvetliť, že len osoby, ktoré sú akcionármi v ten deň, budú oprávnené zúčastniť sa a hlasovať na valnom zhromaždení;

               d)

               uviesť, kde a ako možno získať úplné a neskrátené znenie dokumentov a návrhov uznesení uvedených v odseku 4 písm. c) a d);

               e)

               uviesť internetovú adresu, na ktorej budú sprístupnené informácie uvedené v odseku 4.

         4.   Členské štáty zabezpečia, aby nepretržitý čas, ktorý sa začína najneskôr dvadsiaty prvý deň pred dňom konania valného zhromaždenia a ktorý zahŕňa deň jeho konania, spoločnosť na svojej internetovej stránke sprístupnila svojim akcionárom aspoň tieto informácie:

               a)

               oznámenie o zvolaní valného zhromaždenia uvedené v odseku 1;

               b)

               celkový počet akcií a hlasovacích práv ku dňu oznámenia o zvolaní valného zhromaždenia (vrátane samostatných súčtov pre každý druh akcií, ak je základné imanie spoločnosti rozdelené na dva alebo viac druhov akcií);

               c)

               dokumenty, ktoré sa predložia valnému zhromaždeniu;

               d)

               návrh uznesenia alebo ak sa na prijatie nenavrhnú žiadne uznesenia, poznámky príslušného orgánu spoločnosti, ktorý sa určí rozhodným právom, ku všetkým bodom navrhovaného programu valného zhromaždenia; návrhy uznesení predložené akcionármi sa doplnia, len čo to bude možné po tom, ako sa doručia spoločnosti;

               e)

               prípadne tlačivá, ktoré sa majú použiť pri hlasovaní prostredníctvom splnomocnenca a pri korešpondenčnom hlasovaní, ak sa tieto tlačivá nezasielajú priamo každému akcionárovi.

         Ak sa tlačivá uvedené v písmene e) nedajú z technických príčin sprístupniť na internete, spoločnosť na svojej internetovej stránke uvedie, ako možno tlačivá získať v tlačenej podobe. Spoločnosť musí v takom prípade poslať tlačivá prostredníctvom poštových služieb a bez poplatku každému akcionárovi, ktorý o to požiada.
   Ak sa podľa článku 9 ods. 4 alebo článku 11 ods. 4 smernice 2004/25/ES alebo podľa odseku 1 druhého pododseku tohto článku oznámenie o zvolaní valného zhromaždenia vydá neskôr ako dvadsiaty prvý deň pred jeho konaním, primerane sa skráti lehota uvedená v tomto odseku.
   Článok 6
   Právo zaradiť body do programu valného zhromaždenia a predložiť návrhy uznesení
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby akcionári konajúci jednotlivo alebo kolektívne:

               a)

               mali právo zaradiť body do programu rokovania valného zhromaždenia za predpokladu, že každý takýto bod sprevádza odôvodnenie alebo návrh uznesenia, ktoré sa má prijať na valnom zhromaždení, a

               b)

               mali právo predložiť návrhy uznesení k bodom, ktoré sú alebo budú zahrnuté do programu valného zhromaždenia.

         Členské štáty môžu ustanoviť, že právo uvedené v písmene a) sa môže vykonávať len vo vzťahu k riadnemu valnému zhromaždeniu za predpokladu, že akcionári majú jednotlivo alebo kolektívne právo zvolať valné zhromaždenie, ktoré nie je riadnym valným zhromaždením, s programom, ktorý minimálne obsahuje všetky body požadované týmito akcionármi, alebo žiadať od spoločnosti jeho zvolanie.
   Členské štáty môžu ustanoviť, aby sa tieto práva vykonávali písomnou formou (poštovými službami alebo elektronickými prostriedkami).
   2.   Ak je akékoľvek právo uvedené v odseku 1 podmienené tým, že príslušný akcionár alebo akcionári vlastnia minimálny podiel v spoločnosti, tento minimálny podiel nesmie presiahnuť 5 % základného imania.
   3.   Každý členský štát ustanoví odkazom na stanovený počet dní pred valným zhromaždením alebo pred oznámením o jeho zvolaní jednotnú lehotu, v rámci ktorej môžu akcionári vykonávať právo uvedené v odseku 1 písm. a). Rovnakým spôsobom môže každý členský štát stanoviť lehotu na výkon práva uvedeného v odseku 1 písm. b).
   4.   Členské štáty zabezpečia, aby v prípade, ak má výkon práva uvedeného v odseku 1 písm. a) za následok zmenu programu valného zhromaždenia, ktorý sa už oznámil akcionárom, spoločnosť sprístupnila revidovaný program rovnakým spôsobom ako predchádzajúci program v časovom predstihu pred uplatniteľným rozhodujúcim dňom definovaným v článku 7 ods. 2 alebo v prípade, že sa neuplatňuje žiadny rozhodujúci deň, v dostatočnom časovom predstihu pred dňom konania valného zhromaždenia, aby sa umožnilo ostatným akcionárom vymenovať splnomocnenca alebo prípadne hlasovať korešpondenčne.
   Článok 7
   Požiadavky na účasť a hlasovanie na valnom zhromaždení
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby:

               a)

               sa na práva akcionára zúčastniť sa na valnom zhromaždení a hlasovať, pokiaľ ide o ktorúkoľvek jeho akciu, nevzťahovali žiadne požiadavky na uloženie jeho akcií na účet inej fyzickej alebo právnickej osoby, na ich prevod na túto osobu alebo ich registráciu na jej meno pred valným zhromaždením a

               b)

               sa na práva akcionára predať alebo inak previesť svoje akcie počas obdobia od rozhodujúceho dňa definovaného v odseku 2 do dňa konania valného zhromaždenia, ktorého sa týka, nevzťahovali žiadne také obmedzenia, ktoré sa na nich nevzťahujú inokedy.

         2.   Členské štáty ustanovia, že práva akcionára zúčastniť sa na valnom zhromaždení a hlasovať, pokiaľ ide o jeho akcie, sa určia vzhľadom na akcie, ktoré tento akcionár vlastní v stanovený deň pred konaním valného zhromaždenia („rozhodujúci deň“).
   Členské štáty nemusia uplatňovať prvý pododsek na spoločnosti, ktorým sú na základe aktuálneho zoznamu akcionárov v deň konania valného zhromaždenia známe mená a adresy ich akcionárov.
   3.   Každý členský štát zabezpečí, aby pre všetky spoločnosti platil jeden rozhodujúci deň. Členský štát však môže stanoviť jeden rozhodujúci deň pre spoločnosti, ktoré vydali akcie na doručiteľa, a iný rozhodujúci deň pre spoločnosti, ktoré vydali akcie na meno, za predpokladu, že len jeden rozhodujúci deň sa vzťahuje na každú spoločnosť, ktorá vydala obidva typy akcií. Rozhodujúci deň nesmie byť vo väčšom časovom predstihu ako 30 dní pred dňom konania valného zhromaždenia, na ktoré sa vzťahuje. V rámci vykonávania tohto ustanovenia a článku 5 ods. 1 každý členský štát zabezpečí, aby medzi posledným možným dňom na oznámenie o zvolaní valného zhromaždenia a rozhodujúcim dňom uplynulo najmenej osem dní, pričom tieto dva dni sa do uvedeného počtu dní nezahrnú. V prípadoch uvedených v článku 5 ods. 1 treťom pododseku však členský štát môže požadovať, aby medzi posledným možným dňom pre druhé alebo nasledujúce oznámenie o zvolaní valného zhromaždenia a rozhodujúcim dňom uplynulo minimálne šesť dní. Pri výpočte uvedeného počtu dní sa nezahrnú tieto dva dni.
   4.   Preukázanie spôsobilosti byť akcionárom sa môže podmieniť len takými požiadavkami, ktoré sú potrebné na zabezpečenie overenia totožnosti akcionárov, a len v takom rozsahu, v akom sú primerané na tento účel.
   Článok 8
   Účasť na valnom zhromaždení prostredníctvom elektronických prostriedkov
   1.   Členské štáty povolia spoločnostiam poskytovať svojim akcionárom akúkoľvek formu účasti na valnom zhromaždení prostredníctvom elektronických prostriedkov, najmä akúkoľvek alebo všetky z týchto foriem účasti:

               a)

               prenos valného zhromaždenia v reálnom čase;

               b)

               obojsmernú komunikáciu v reálnom čase, ktorá akcionárom umožňuje osloviť valné zhromaždenie zo vzdialeného miesta;

               c)

               mechanizmus hlasovania, či už pred valným zhromaždením, alebo počas neho, bez potreby vymenovať splnomocnenca, ktorý je fyzicky prítomný na zhromaždení.

         2.   Použitie elektronických prostriedkov na účely umožnenia účasti akcionárov na valnom zhromaždení sa môže podmieniť len takými požiadavkami a obmedzeniami, ktoré sú potrebné na zabezpečenie overenia totožnosti akcionárov a bezpečnosti elektronickej komunikácie, a len v takom rozsahu, v akom sú primerané na tento účel.
   Týmto ustanovením nie sú dotknuté právne predpisy, ktoré členské štáty prijali alebo môžu prijať vo vzťahu k rozhodovaciemu procesu v rámci spoločnosti na zavedenie alebo vykonanie akejkoľvek formy účasti prostredníctvom elektronických prostriedkov.
   Článok 9
   Právo klásť otázky
   1.   Každý akcionár má právo klásť otázky týkajúce sa bodov programu valného zhromaždenia. Spoločnosť odpovie na otázky, ktoré jej položili akcionári.
   2.   Právo klásť otázky a povinnosť odpovedať na otázky podliehajú opatreniam, ktoré môžu členské štáty prijať, alebo umožniť spoločnostiam, aby ich prijali, s cieľom zabezpečiť overenie totožnosti akcionárov, riadny priebeh valných zhromaždení a ich prípravu a ochranu povinnosti mlčanlivosti a obchodných záujmov spoločností. Členské štáty môžu spoločnostiam umožniť, aby poskytli jednu súhrnnú odpoveď na otázky s rovnakým obsahom.
   Členské štáty môžu ustanoviť, že sa odpoveď považuje za poskytnutú, ak sa príslušná informácia nachádza na internetovej stránke spoločnosti vo formáte otázka – odpoveď.
   Článok 10
   Hlasovanie prostredníctvom splnomocnenca
   1.   Každý akcionár má právo vymenovať akúkoľvek inú fyzickú alebo právnickú osobu za splnomocnenca, aby sa v jeho mene zúčastnila a hlasovala na valnom zhromaždení. Splnomocnenec má rovnaké právo vyjadriť svoj názor a klásť otázky na valnom zhromaždení ako akcionár, ktorý je takto zastúpený.
   Členské štáty zrušia právne normy, ktoré obmedzujú alebo umožňujú spoločnostiam obmedziť právo byť vymenovaný za splnomocnenca, okrem požiadavky, že splnomocnenec musí mať spôsobilosť na právne úkony.
   2.   Členské štáty môžu obmedziť vymenovanie splnomocnenca na jedno zhromaždenie alebo na zhromaždenia, ktoré sa môžu konať počas stanoveného obdobia.
   Bez toho, aby bol dotknutý článok 13 ods. 5, členské štáty môžu obmedziť počet osôb, ktoré akcionár môže vymenovať za splnomocnencov vo vzťahu ku ktorémukoľvek valnému zhromaždeniu. Ak však akcionár vlastní akcie spoločnosti, ktoré má na viac ako jednom účte cenných papierov, takéto obmedzenie nesmie brániť akcionárovi vo vymenovaní samostatného splnomocnenca pre akcie, ktoré má na každom účte cenných papierov pre každé jednotlivé valné zhromaždenie. To sa nedotýka pravidiel ustanovených rozhodným právom, ktoré zakazujú pri akciách toho istého akcionára hlasovať odlišne.
   3.   Okrem obmedzení, ktoré výslovne povoľujú odseky 1 a 2, členské štáty nemôžu obmedziť ani povoliť spoločnostiam obmedziť výkon práv akcionárov prostredníctvom splnomocnenca na iné účely ako na riešenie potenciálneho konfliktu záujmov medzi splnomocnencom a akcionárom, v ktorého záujme je splnomocnenec viazaný konať, pričom členské štáty môžu uložiť len tieto požiadavky:

               a)

               členské štáty môžu nariadiť, aby splnomocnenec oznámil určité konkrétne skutočnosti, ktoré môžu byť pre akcionárov relevantné pri posudzovaní akéhokoľvek rizika, že splnomocnenec sleduje iný záujem ako záujem akcionára;

               b)

               členské štáty môžu obmedziť alebo vylúčiť výkon práv akcionárov prostredníctvom splnomocnencov, ak neexistujú konkrétne pokyny na hlasovanie o každom uznesení, o ktorom splnomocnenec hlasuje v mene akcionára;

               c)

               členské štáty môžu obmedziť alebo vylúčiť prevod splnomocnenia na inú osobu, nesmie to však brániť splnomocnencovi, ktorý je právnickou osobou, vo výkone právomocí, ktoré mu zveril ktorýkoľvek člen jeho správneho alebo riadiaceho orgánu alebo ktorýkoľvek z jeho zamestnancov.

         Konflikt záujmov v zmysle tohto odseku môže vzniknúť najmä vtedy, ak splnomocnenec:

               i)

               je akcionárom ovládajúcim spoločnosť alebo iným subjektom, ktorý takýto akcionár ovláda;

               ii)

               je členom správneho, riadiaceho alebo dozorného orgánu spoločnosti alebo ovládajúcim akcionárom, alebo ovládaným subjektom uvedeným v bode i);

               iii)

               je zamestnancom alebo audítorom spoločnosti alebo ovládajúceho akcionára, alebo ovládaného subjektu uvedeného v bode i);

               iv)

               je v príbuzenskom vzťahu s fyzickou osobou uvedenou v bodoch i) až iii).

         4.   Splnomocnenec hlasuje v súlade s pokynmi akcionára, ktorý ho vymenoval.
   Členské štáty môžu od splnomocnencov vyžadovať, aby si počas minimálne stanovenej lehoty uchovali záznam o pokynoch na hlasovanie a na požiadanie potvrdili, že sa tieto pokyny na hlasovanie vykonali.
   5.   Osoba vystupujúca ako splnomocnenec môže zastupovať viac ako jedného akcionára bez obmedzenia počtu takto zastúpených akcionárov. Ak splnomocnenec zastupuje niekoľkých akcionárov, môže na základe rozhodného práva hlasovať za niektorého akcionára odlišne od hlasov za iného akcionára.
   Článok 11
   Formálne náležitosti na vymenovanie a notifikáciu splnomocnenca
   1.   Členské štáty povolia akcionárom vymenovať splnomocnenca prostredníctvom elektronických prostriedkov. Členské štáty okrem toho povolia spoločnostiam prijímať notifikáciu o vymenovaní prostredníctvom elektronických prostriedkov a zabezpečia, aby všetky spoločnosti poskytovali svojim akcionárom aspoň jeden účinný spôsob notifikácie prostredníctvom elektronických prostriedkov.
   2.   Členské štáty zabezpečia, aby sa splnomocnenci mohli vymenovať a ich vymenovanie notifikovať spoločnosti len v písomnej forme. Vymenovanie splnomocnenca, notifikácia o vymenovaní spoločnosti a prípadné vydanie pokynov na hlasovanie splnomocnencovi sa okrem týchto základných formálnych požiadaviek môže podmieniť len takými formálnymi požiadavkami, ktoré sú potrebné na zabezpečenie overenia totožnosti akcionára a splnomocnenca alebo na zabezpečenie možnosti overiť obsah pokynov na hlasovanie, a len v rozsahu, v akom sú na tento účel primerané.
   3.   Ustanovenia tohto článku sa primerane vzťahujú na odvolanie vymenovania splnomocnenca.
   Článok 12
   Korešpondenčné hlasovanie
   Členské štáty povolia spoločnostiam poskytovať svojim akcionárom možnosť hlasovať korešpondenčne pred konaním valného zhromaždenia. Korešpondenčné hlasovanie sa môže podmieniť len takými požiadavkami a obmedzeniami, ktoré sú potrebné na zabezpečenie overenia totožnosti akcionárov, a len v takom rozsahu, v akom sú primerané na dosiahnutie tohto cieľa.
   Článok 13
   Odstránenie určitých prekážok pre účinný výkon hlasovacích práv
   1.   Tento článok sa uplatňuje vtedy, ak fyzická alebo právnická osoba uznaná na základe rozhodného práva za akcionára koná v rámci podnikania v mene inej fyzickej alebo právnickej osoby („klient“).
   2.   Ak rozhodné právo ukladá na výkon hlasovacích práv akcionárom uvedeným v odseku 1 požiadavky na sprístupnenie údajov, takéto požiadavky nesmú ísť nad rámec údajov, ktoré spoločnosť informujú o totožnosti každého klienta a počte jeho akcií, na základe ktorých sa v jeho mene hlasuje.
   3.   Ak rozhodné právo ukladá na povolenie výkonu hlasovacích práv akcionárovi uvedenému v odseku 1 alebo pre pokyny na hlasovanie formálne požiadavky, takéto formálne požiadavky nesmú ísť nad rámec potrebný na overenie totožnosti klienta alebo na zabezpečenie možnosti overiť obsah pokynov na hlasovanie a musia byť na tento účel primerané.
   4.   Akcionárovi uvedenému v odseku 1 sa povoľuje hlasovanie spojené s niektorými akciami odlišne od hlasovania spojeného s inými akciami.
   5.   Ak rozhodné právo obmedzuje počet osôb, ktoré môže akcionár v súlade s článkom 10 ods. 2 vymenovať za splnomocnencov, takéto obmedzenie nesmie brániť akcionárovi uvedenému v odseku 1 tohto článku, aby udelil splnomocnenie každému z jeho klientov alebo tretej strane, ktorú určí klient.
   Článok 14
   Výsledky hlasovania
   1.   Spoločnosť pri každom uznesení informuje prinajmenšom o počte akcií, za ktoré boli odovzdané platné hlasy, pomernej časti základného imania, ktorú tieto hlasy predstavujú, celkovom počte odovzdaných platných hlasov, ako aj o počte hlasov za a proti jednotlivým uzneseniam, prípadne o počte zdržaní sa hlasovania.
   Členské štáty však môžu ustanoviť alebo umožniť spoločnostiam, aby ustanovili, že ak žiadny akcionár nepožiada o úplný záznam hlasovania, postačí, ak sa výsledky hlasovania vyhotovia len do miery potrebnej na zabezpečenie toho, aby sa dosiahla požadovaná väčšina pre každé uznesenie.
   2.   V lehote stanovenej rozhodným právom, ktorá nesmie presiahnuť 15 dní od skončenia valného zhromaždenia, spoločnosť uverejní na svojej internetovej stránke výsledky hlasovania vyhotovené v súlade s odsekom 1.
   3.   Týmto článkom nie sú dotknuté žiadne právne normy, ktoré členské štáty prijali alebo môžu prijať vo vzťahu k formálnym náležitostiam, ktoré sú nevyhnutné na nadobudnutie platnosti uznesenia, ani možnosti následného právneho preskúmania výsledku hlasovania.
   KAPITOLA III
   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
   Článok 15
   Transpozícia
   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 3. augusta 2009. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto opatrení.
   Bez ohľadu na prvý odsek členské štáty, ktorých vnútroštátne opatrenia platné k 1. júlu 2006 obmedzujú alebo zakazujú vymenovanie splnomocnenca v prípade článku 10 ods. 3 druhého pododseku bodu ii), uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkom 10 ods. 3 tejto smernice, pokiaľ ide o takéto obmedzenie alebo zákaz, najneskôr do 3. augusta 2012.
   Členské štáty bezodkladne oznámia počet dní stanovených v článku 6 ods. 3 a v článku 7 ods. 3 a každú ich následnú zmenu Komisii, ktorá tieto informácie uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach uvedených v prvom odseku alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
   Článok 16
   Nadobudnutie účinnosti
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 17
   Adresáti
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Štrasburgu 11. júla 2007

            Za Európsky parlament

            predseda

         H.-G. PÖTTERING

            Za Radu

            predseda

         M. LOBO ANTUNES

      (1)  Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006, s. 42.

      (2)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 15. februára 2007 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 12. júna 2007.

      (3)  Ú. v. EÚ C 104 E, 30.4.2004, s. 714.

      (4)  Ú. v. ES L 184, 6.7.2001, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2005/1/ES (Ú. v. EÚ L 79, 24.3.2005, s. 9).

      (5)  Ú. v. EÚ L 390, 31.12.2004, s. 38.

      (6)  Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1.

      (7)  Ú. v. ES L 375, 31.12.1985, s. 3.

      (8)  Ú. v. EÚ L 145, 30.4.2004, s. 1.

      (9)  Ú. v. EÚ L 142, 30.4.2004, s. 12.