title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/58/ES z  23. októbra 2007 , ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS o rozvoji železníc Spoločenstva a smernica 2001/14/ES o prideľovaní kapacity železničnej infraštruktúry a vyberaní poplatkov za používanie železničnej infraštruktúry

text:
               3.12.2007

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 315/44

         SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2007/58/ES
   z 23. októbra 2007,
   ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS o rozvoji železníc Spoločenstva a smernica 2001/14/ES o prideľovaní kapacity železničnej infraštruktúry a vyberaní poplatkov za používanie železničnej infraštruktúry
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 71,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
   so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
   konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy, so zreteľom na spoločný text schválený Zmierovacím výborom 31. júla 2007 (3),
   keďže:

               (1)

               Smernica Rady 91/440/EHS z 29. júla 1991 o rozvoji železníc Spoločenstva (4) bola určená na uľahčenie prispôsobenia železníc Spoločenstva požiadavkám jednotného trhu a na zlepšenie ich účinnosti.

               (2)

               Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/14/ES z 26. februára 2001 o prideľovaní kapacity železničnej infraštruktúry a vyberaní poplatkov za používanie železničnej infraštruktúry (5) sa týka zásad a postupov, ktoré sa majú uplatniť pri stanovovaní a vyberaní poplatkov za železničnú infraštruktúru a prideľovaní kapacity železničnej infraštruktúry.

               (3)

               Vo svojej bielej knihe Európska dopravná politika do roku 2010: Čas rozhodnúť Komisia vyjadrila svoj úmysel pokračovať v budovaní vnútorného trhu železničnej dopravy tým, že navrhla otvorenie trhu medzinárodnej osobnej dopravy.

               (4)

               Cieľom tejto smernice je vyriešiť otvorenie trhu v medzinárodnej železničnej osobnej doprave v rámci Spoločenstva a nemala by sa preto týkať dopravy medzi členským štátom a treťou krajinou. Členské štáty by mali byť schopné okrem toho vylúčiť z rozsahu pôsobnosti tejto smernice tranzitnú dopravu cez Spoločenstvo.

               (5)

               Medzinárodná železničná doprava v súčasnosti poskytuje veľmi nejednotný obraz. Diaľková doprava (napríklad nočné vlaky) má problémy a niektoré z nočných vlakov železničné podniky, ktoré ich prevádzkujú, v poslednej dobe zrušili, aby znížili straty. Trh medzinárodnej vysokorýchlostnej dopravy zaznamenal na druhej strane prudký nárast dopravy a bude naďalej pokračovať vo svojom dynamickom rozvoji zdvojnásobením a prepojením transeurópskej vysokorýchlostnej siete do roku 2010. Napriek tomu existuje v oboch prípadoch veľmi silný konkurenčný tlak zo strany nízkonákladových leteckých spoločností. Preto je dôležité podporou hospodárskej súťaže medzi železničnými podnikmi podnietiť nové iniciatívy.

               (6)

               Bez podrobných ustanovení o prístupe k infraštruktúre, podstatného pokroku v interoperabilite a prísneho rámca železničnej bezpečnosti na vnútroštátnej a európskej úrovni, nie je možné otvoriť trh medzinárodnej osobnej dopravy. Všetky tieto prvky sú už teraz zavedené na základe transpozície smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/12/ES (6) z 26. februára 2001, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS, smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/51/ES (7) z 29. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS, smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/13/ES (8) z 26. februára 2001, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 95/18/ES, smernice 2001/14/ES a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/49/ES z 29. apríla 2004 o bezpečnosti železníc Spoločenstva (9). Pre tento nový regulačný rámec je preto potrebné, aby bol do navrhnutého dátumu na otvorenie trhu medzinárodnej osobnej dopravy podporovaný zavedenou a konsolidovanou praxou. Toto si bude vyžadovať určitý čas. Cieľovým dátumom na otvorenie trhu by preto mal byť 1. januára 2010.

               (7)

               Počet železničných spojov bez medziľahlých zastávok je veľmi obmedzený. V prípade trás s medziľahlými zastávkami je dôležité povoliť novým účastníkom trhu, aby nechali cestujúcich nastúpiť a vystúpiť na trase s cieľom zabezpečiť, aby tieto prepravy mali reálnu šancu byť hospodársky životaschopnými a aby sa zabránilo znevýhodneniu možných konkurentov v porovnaní s existujúcimi prevádzkovateľmi, ktorí majú právo nechať cestujúcich nastúpiť a vystúpiť na trase. Týmto právom by nemali byť dotknuté právne predpisy Spoločenstva a vnútroštátne právne predpisy, ktoré sa týkajú politiky hospodárskej súťaže.

               (8)

               Zavedenie nových medzinárodných spojov s otvoreným prístupom a s medziľahlými zástavkami by nemalo viesť k tomu, aby to viedlo k otvoreniu trhu vnútroštátnej osobnej dopravy, ale by sa malo zamerať len na zastávky, ktoré dopĺňajú medzinárodnú trasu. Na tomto základe by sa ich zavedenie malo týkať tých služieb, ktorých hlavným účelom je prepraviť cestujúcich v rámci medzinárodnej trasy. Pri posúdení, či je hlavným účelom služby preprava cestujúcich v rámci medzinárodnej trasy, by sa mali zohľadniť kritériá, ako je podiel obratu a objemu, odvodený z počtu cestujúcich vo vnútroštátnej alebo medzinárodnej osobnej doprave a dĺžky prepravy. Toto posúdenie by mal na požiadanie zainteresovanej strany vykonať príslušný vnútroštátny regulačný orgán.

               (9)

               Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave (10) oprávňuje členské štáty a miestne orgány zadávať zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme. Tieto zmluvy môžu obsahovať výlučné práva na poskytovanie určitých služieb. Je preto nevyhnutné zabezpečiť, aby ustanovenia uvedeného nariadenia boli v súlade so zásadou otvorenia medzinárodnej osobnej dopravy hospodárskej súťaži.

               (10)

               Otvorenie medzinárodnej osobnej dopravy, ktorá zahŕňa právo nechať cestujúcich nastúpiť na akejkoľvek stanici nachádzajúcej sa na trase medzinárodnej dopravy a nechať ich vystúpiť na inej stanici, vrátane staníc umiestnených v tom istom členskom štáte, hospodárskej súťaži môže mať vplyv na organizáciu a financovanie osobnej železničnej dopravy poskytovanej na základe zmluvy o službách vo verejnom záujme. Členské štáty by mali mať možnosť obmedziť právo prístupu na trh, ak by toto právo ohrozilo hospodársku rovnováhu týchto zmlúv o poskytovaní služieb vo verejnom záujme a ak príslušný regulačný orgán uvedený v článku 30 smernice 2001/14/ES udelí súhlas na základe objektívnej ekonomickej analýzy vyplývajúcej zo žiadosti príslušných orgánov, ktoré zadali zmluvu o poskytovaní služieb vo verejnom záujme.

               (11)

               Niektoré členské štáty už pristúpili k otvoreniu trhu osobnej železničnej dopravy prostredníctvom transparentnej, otvorenej verejnej súťaže na poskytovanie určitých takýchto služieb. Nemali by mať povinnosť poskytnúť otvorený prístup k medzinárodnej osobnej doprave, pretože táto súťaž o právo používať niektoré železničné trasy bola dostatočným preverením trhovej hodnoty prevádzkovania týchto služieb.

               (12)

               Posúdenie, či by hospodárska rovnováha zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme mohla byť ohrozená, by malo zohľadniť vopred určené kritériá, ako je vplyv na ziskovosť akýchkoľvek služieb, ktoré sú zahrnuté v zmluve o poskytovaní služieb vo verejnom záujme, vrátane následných vplyvov na čisté náklady, ktoré znáša príslušný orgán verejnej moci, ktorý zadal zmluvu, dopyt cestujúcich, stanovenie ceny lístkov, postupy vydávania lístkov, umiestnenie a počet zastávok na oboch stranách hranice a načasovanie a frekvenciu navrhnutého nového spoja. Pri rešpektovaní tohto posúdenia a rozhodnutia príslušného regulačného orgánu by mali mať členské štáty možnosť udeliť, upraviť alebo uprieť právo prístupu k požadovanej medzinárodnej osobnej doprave vrátane vyberania poplatkov od prevádzkovateľa novej medzinárodnej železničnej dopravy na základe ekonomickej analýzy a v súlade s právom Spoločenstva a so zásadami rovnosti a nediskriminácie.

               (13)

               S cieľom prispieť k prevádzkovaniu osobnej dopravy na linkách, ktoré plnia záväzky vyplývajúce z poskytovania služieb vo verejnom záujme, by malo byť umožnené členským štátom splnomocniť relevantné orgány zodpovedné za tieto služby, aby uložili poplatky vzťahujúce sa na osobnú dopravu, ktorá spadá do právomoci týchto orgánov. Poplatky prispievajú k financovaniu záväzkov vyplývajúcich z poskytovania služieb vo verejnom záujme stanovených v zmluvách o poskytovaní služieb vo verejnom záujme uzatvorených v súlade s právom Spoločenstva. Tieto poplatky by mali byť uložené v súlade s právom Spoločenstva, a najmä v súlade so zásadami spravodlivosti, transparentnosti, nediskriminácie a proporcionality.

               (14)

               Regulačný orgán by mal fungovať takým spôsobom, aby sa zabránilo konfliktu záujmov a akejkoľvek možnej účasti na zadávaní posudzovaných zmlúv o poskytovaní služieb vo verejnom záujme. Funkčná nezávislosť regulačného orgánu by nemala byť ovplyvnená najmä vtedy, ak je z organizačných alebo právnych dôvodov úzko spojený s príslušným orgánom, ktorý sa zúčastňuje na zadávaní posudzovanej zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme. Právomoc regulačného orgánu by sa mala rozšíriť s cieľom umožniť posúdenie účelu medzinárodnej dopravy a v prípade potreby možného hospodárskeho vplyvu na existujúce zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme.

               (15)

               Táto smernica predstavuje ďalšiu fázu otvorenia trhu v železničnej doprave. Niektoré členské štáty už na svojom území otvorili trh medzinárodnej osobnej dopravy. Táto smernica by sa v tejto súvislosti nemala chápať ako smernica, ktorou sa vytvára týmto členským štátom povinnosť udeliť pred 1. januára 2010 právo prístupu železničným podnikom, ktoré sú držiteľmi licencií v členskom štáte, v ktorom sa neudeľujú obdobné práva prístupu.

               (16)

               S cieľom podporiť investície do dopravy, ktorá využíva špecializovanú infraštruktúru, ako sú napríklad vysokorýchlostné trate, žiadatelia musia byť schopní plánovať a mať právnu istotu s ohľadom na význam rozsiahlych a dlhodobých investícií. Preto by sa malo umožniť železničným podnikom uzatvárať rámcové zmluvy, zvyčajne na dobu do 15 rokov.

               (17)

               Vnútroštátne regulačné orgány by si mali na základe článku 31 smernice 2001/14/ES vymieňať informácie, a ak to je dôležité v jednotlivých prípadoch, koordinovať zásady a prax posudzovania, či je ohrozená hospodárska rovnováha zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme. Mali by postupne vypracovať usmernenia založené na svojich skúsenostiach.

               (18)

               Uplatňovanie tejto smernice by sa malo hodnotiť na základe správy, ktorú má Komisia predložiť dva roky po otvorení trhu medzinárodnej osobnej dopravy. Táto správa by mala taktiež zhodnotiť vývoj na trhu vrátane stavu pripravenosti ďalšieho otvorenia trhu železničnej osobnej dopravy. Komisia by v správe mala tiež analyzovať rozličné modely organizovania tohto trhu a dosahu tejto smernice na zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme a ich financovanie. Komisia by pri vypracovaní správy mala vziať do úvahy vykonávanie nariadenia (ES) č. 1370/2007 a prirodzené rozdiely medzi členskými štátmi (hustota sietí, počet cestujúcich, priemerná dĺžka cestovania). Ak je to vhodné, Komisia by mala v správe navrhnúť doplnkové opatrenia, ktoré by uľahčili otvorenie trhu, a vyhodnotiť dosah všetkých takýchto opatrení.

               (19)

               Opatrenia potrebné na vykonávanie smerníc 91/440/EHS a 2001/14/ES by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (11).

               (20)

               Komisia by predovšetkým mala byť splnomocnená na prispôsobenie príloh. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť a doplniť nepodstatné prvky uvedených smerníc, mali by byť prijaté v súlade s regulačným postupom s kontrolou ustanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES.

               (21)

               Členský štát, ktorý nemá železničný systém a v blízkej budúcnosti ho zrejme nebude mať, by mal neprimeranú a zbytočnú povinnosť transponovať a vykonávať smernice 91/440/EHS a 2001/14/ES. Takéto členské štáty by mali byť preto oslobodené od povinnosti transponovať a vykonávať uvedené smernice, pokiaľ nebudú mať železničný systém.

               (22)

               Keďže cieľ tejto smernice, a to rozvoj železníc Spoločenstva, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov vzhľadom na potrebu zabezpečiť spravodlivé a nediskriminačné podmienky prístupu k infraštruktúre, ako aj zohľadniť jednoznačný medzinárodný rozmer spôsobu prevádzky významných častí železničných sietí, ako aj potreby koordinovaného nadnárodného postupu, ale možno ho lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

               (23)

               V súlade s bodom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva (12) sa členské štáty vyzývajú, aby pre seba a v záujme Spoločenstva vypracovali a zverejnili vlastné tabuľky, ktoré budú čo najlepšie vyjadrovať vzájomný vzťah medzi touto smernicou a opatreniami na jej transpozíciu.

               (24)

               Smernice 91/440/EHS a 2001/14/ES by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

         PRIJALI TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Smernica 91/440/EHS sa týmto mení a dopĺňa takto:

               1.

               do článku 2 sa dopĺňa tento odsek:
               „4.   Členské štáty môžu vylúčiť z rozsahu pôsobnosti tejto smernice železničný spoj/železničné služby, ktorý sa vykonáva tranzitom cez Spoločenstvo a ktorý začína a končí mimo územia Spoločenstva.“;

               2.

               v článku 3 sa vypúšťa štvrtá zarážka;

               3.

               do článku 3 sa po piatej zarážke vkladá táto zarážka:

                           „—

                           ‚medzinárodná osobná doprava’ je osobná doprava, pri ktorej vlak prekročí aspoň jednu hranicu členského štátu a ktorej základným účelom je preprava cestujúcich medzi stanicami umiestnenými v rôznych členských štátoch; vlak môže byť spojený a/alebo rozdelený a rôzne časti môžu mať rôznu východiskovú stanicu a stanicu určenia, ak všetky vozne prekročia aspoň jednu hranicu,“;

               4.

               do článku 3 sa po šiestej zarážke vkladá táto zarážka:

                           „—

                           ‚tranzit’ je prekročenie územia Spoločenstva, ktoré sa uskutoční bez naloženia alebo vyloženia tovaru a/alebo bez nastúpenia alebo vystúpenia cestujúcich na území Spoločenstva.“;

               5.

               v článku 5 ods. 3 sa vypúšťa prvá zarážka;

               6.

               v článku 8 ods. 1 sa vypúšťajú slová „a medzinárodné zoskupenia“;

               7.

               v článku 10 sa vypúšťa odsek 1;

               8.

               do článku 10 sa vkladajú tieto odseky:
               „3a.   Železničným podnikom patriacim do rozsahu pôsobnosti článku 2 sa najneskôr do 1. januára 2010 udelí právo prístupu k infraštruktúre všetkých členských štátov na účely prevádzkovania medzinárodnej osobnej dopravy. Železničné podniky majú právo nechať v rámci medzinárodnej osobnej dopravy cestujúcich nastúpiť na akejkoľvek stanici umiestnenej na medzinárodnej trase a nechať ich vystúpiť na inej stanici vrátane staníc umiestnených v tom istom členskom štáte.
               Právo prístupu k infraštruktúre členských štátov, v ktorých podiel medzinárodnej prepravy cestujúcich vlakom tvorí viac než polovicu obratu cestujúcich železničných podnikov v týchto členských štátoch, sa udelí do 1. januára 2012.
               To, či je základným účelom služby preprava cestujúcich medzi stanicami umiestnenými v rôznych členských štátoch, určí príslušný regulačný orgán alebo orgány uvedené v článku 30 smernice 2001/14/ES na základe žiadosti dotknutých príslušných orgánov a/alebo zainteresovaných železničných podnikov.
               3b.   Členské štáty môžu obmedziť právo prístupu vymedzené v odseku 3a k dopravným službám medzi miestom odchodu a miestom určenia, na ktoré sa vzťahuje jedna alebo viac zmlúv o poskytovaní služieb vo verejnom záujme, ktoré sú v súlade s platnými právnymi predpismi Spoločenstva. Takéto obmedzenie nemôže svojím účinkom obmedziť právo nechať cestujúcich nastúpiť na akejkoľvek stanici umiestnenej na medzinárodnej trase a nechať ich vystúpiť na inej stanici vrátane staníc umiestnených v tom istom členskom štáte okrem prípadu, ak by výkon tohto práva narušil hospodársku rovnováhu zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme.
               To, či by sa narušila hospodárska rovnováha, určí príslušný regulačný orgán alebo orgány uvedené v článku 30 smernice 2001/14/ES na základe objektívnej ekonomickej analýzy a na základe vopred určených kritérií, po podaní žiadosti zo strany:

                           —

                           príslušného orgánu alebo príslušných orgánov, ktoré zadali zmluvu na poskytovanie služieb vo verejnom záujme,

                           —

                           akýchkoľvek iných zainteresovaných príslušných orgánov, ktoré majú právo obmedziť prístup podľa tohto článku,

                           —

                           manažéra infraštruktúry alebo

                           —

                           železničného podniku, ktorý plní zmluvu o poskytovaní služieb vo verejnom záujme.

                     Príslušné orgány a železničné podniky poskytujúce služby vo verejnom záujme poskytnú príslušnému regulačnému orgánu alebo orgánom primerané informácie potrebné na to, aby sa dospelo k rozhodnutiu. Regulačný orgán posúdi poskytnuté informácie, podľa potreby ich prerokuje so všetkými príslušnými stranami a v primeranom, vopred určenom čase informuje príslušné strany o svojom odôvodnenom rozhodnutí, ale v každom prípade do dvoch mesiacov od získania všetkých príslušných informácií. Regulačný orgán odôvodní svoje rozhodnutie a stanoví lehotu, do ktorej, a podmienky, za ktorých:

                           —

                           príslušný orgán alebo príslušné orgány,

                           —

                           manažér infraštruktúry,

                           —

                           železničný podnik, ktorý plní zmluvu o poskytovaní služieb vo verejnom záujme, alebo

                           —

                           železničný podnik, ktorý sa snaží získať prístup,

                     môžu požiadať o nové posúdenie tohto rozhodnutia.
               3c.   Členské štáty môžu tiež obmedziť právo nechať cestujúcich nastúpiť a vystúpiť na staniciach v rámci jedného štátu na trase medzinárodnej osobnej dopravy, ak bolo výlučné právo na prepravu cestujúcich medzi týmito stanicami udelené na základe koncesnej zmluvy uzatvorenej pred 4. decembra 2007 na základe spravodlivej verejnej súťaže a v súlade s príslušnými zásadami práva Spoločenstva. Toto obmedzenie môže platiť počas trvania pôvodnej zmluvy alebo 15 rokov, a to podľa toho, ktoré z týchto období je kratšie.
               3d.   Ustanovenia tejto smernice nevyžadujú, aby členský štát udelil pred 1. januára 2010 právo prístupu uvedené v odseku 3a železničným podnikom a ich priamo alebo nepriamo kontrolovaným dcérskym spoločnostiam, ktoré sú držiteľmi licencií v členskom štáte, v ktorom sa neudeľujú obdobné práva prístupu.
               3e.   Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby rozhodnutia uvedené v odsekoch 3b, 3c a 3d podliehali súdnemu preskúmaniu.
               3f.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 3b, môžu členské štáty za podmienok ustanovených v tomto článku splnomocniť orgán zodpovedný za železničnú osobnú dopravu, aby uložil železničným podnikom poskytujúcim osobnú dopravu poplatky za prevádzku tratí, ktoré spadajú do právomoci tohto orgánu a ktoré sa nachádzajú medzi dvoma stanicami v tomto členskom štáte.
               V takom prípade platia pre železničné podniky, ktoré poskytujú vnútroštátnu alebo medzinárodnú osobnú železničnú dopravu, rovnaké poplatky vyplývajúce z prevádzkovania tých tratí, ktoré spadajú do právomoci uvedeného orgánu.
               Poplatky sú určené na to, aby poskytli tomuto orgánu náhradu za záväzky ustanovené zmluvami o poskytovaní služieb vo verejnom záujme, ktoré boli uzavreté v súlade s právom Spoločenstva. Príjem z týchto poplatkov uhradený ako náhrada nesmie presiahnuť to, čo je potrebné na pokrytie všetkých nákladov alebo ich časti, ktoré vznikli pri plnení relevantných záväzkov vyplývajúcich z poskytovania služieb vo verejnom záujme pri zohľadnení príslušných príjmov a primeraného zisku z plnenia týchto záväzkov.
               Poplatok je uložený súlade s právom Spoločenstva, a to najmä v súlade so zásadou spravodlivosti, transparentnosti, nediskriminácie a proporcionality, najmä medzi priemernou cenou prepravy pre cestujúcich a úrovňou poplatkov. Celkové poplatky uložené podľa tohto odseku nesmú ohroziť hospodársku uskutočniteľnosť železničnej osobnej dopravy, na ktorú sa tieto poplatky vzťahujú.
               Príslušné orgány uchovávajú informácie potrebné na to, aby bolo možné zistiť zdroj poplatkov a ich použitie. Členské štáty poskytnú tieto informácie Komisii.“;

               9.

               článok 10 ods. 8 sa nahrádza takto:
               „8.   Komisia do 1. januára 2009 predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov správu o vykonávaní tejto smernice.
               Táto správa sa zaoberá:

                           —

                           vykonávaním tejto smernice v členských štátoch, najmä jej dosahom na členské štáty, ako sa uvádza v odseku 3a druhom pododseku a efektívnou činnosťou rôznych zúčastnených subjektov,

                           —

                           vývojom trhu, najmä trendmi v medzinárodnej premávke, činnosťami a trhovými podielmi všetkých subjektov na trhu vrátane nových účastníkov.“;

               10.

               do článku 10 sa dopĺňa tento odsek:
               „9.   Komisia do 31. decembra 2012 predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov správu o vykonávaní ustanovení odsekov 3a až 3f.
               Uplatňovanie tejto smernice sa vyhodnotí na základe správy, ktorú Komisia predloží dva roky po otvorení trhu medzinárodnej osobnej dopravy.
               Táto správa taktiež zhodnotí vývoj na trhu vrátane stavu pripravenosti ďalšieho otvorenia trhu železničnej osobnej dopravy. Komisia v správe tiež analyzuje rozličné modely organizovania tohto trhu a dosahu tejto smernice na zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme a ich financovanie. Komisia pri vypracovaní správy berie do úvahy vykonávanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave (13) a prirodzené rozdiely medzi členskými štátmi (hustota sietí, počet cestujúcich, priemerná dĺžka cestovania). Ak je to vhodné, Komisia v správe navrhne doplnkové opatrenia na uľahčenie otvorenia trhu a vyhodnotení dosah všetkých takýchto opatrení.

               11.

               článok 11 ods. 2 sa nahrádza takto:
               „2.   Opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tejto smernice a týkajúce sa prispôsobenia príloh k tejto smernici sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 11a ods. 3“;

               12.

               článok 11a ods. 3 sa nahrádza takto:
               „3.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8“;

               13.

               do článku 15 sa dopĺňa tento pododsek:
               „Povinnosti transpozície a vykonávania tejto smernice sa nevzťahujú na Cyprus a Maltu, pokiaľ na ich území nebude vybudovaný železničný systém.“

         Článok 2
   Smernica 2001/14/ES sa týmto mení a dopĺňa takto:

               1.

               do článku 1 ods. 3 sa dopĺňa toto písmeno:

                           „e)

                           prepravné činnosti vo forme služieb železničnej dopravy vykonávané tranzitom cez Spoločenstvo.“;

               2.

               do článku 2 sa dopĺňa toto písmeno:

                           „n)

                           ‚tranzit’ je prechod územím Spoločenstva, ktorý sa uskutoční bez naloženia alebo vyloženia tovaru a/alebo bez nastúpenia alebo vystúpenia cestujúcich na území Spoločenstva.“;

               3.

               do článku 13 sa dopĺňa tento odsek:
               „4.   Ak žiadateľ mieni požiadať o kapacitu infraštruktúry s cieľom vykonávať medzinárodnú osobnú dopravu vymedzenú v článku 3 smernice 91/440/EHS, informuje o tom manažérov infraštruktúry a dotknuté regulačné orgány. S cieľom umožniť posúdenie účelu medzinárodnej dopravy prepravovať cestujúcich medzi stanicami umiestnenými v rôznych členských štátoch a možný hospodársky vplyv na existujúce zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme regulačné orgány zabezpečia, aby bol informovaný ktorýkoľvek príslušný orgán, ktorý zadal zmluvu na vykonanie železničnej osobnej dopravy vymedzenej v zmluve o poskytovaní služieb vo verejnom záujme, ktorýkoľvek iný zúčastnený príslušný orgán s právom obmedziť prístup podľa článku 10 ods. 3b smernice 91/440/EHS a ktorýkoľvek železničný podnik plniaci zmluvu o poskytovaní služieb vo verejnom záujme na trase tejto medzinárodnej osobnej dopravy.“;

               4.

               článok 17 ods. 5 sa nahrádza takto:
               „5.   Rámcové dohody sa v zásade uzatvárajú na obdobie piatich rokov a môžu sa predĺžiť na také isté obdobie, akým bola ich pôvodná dĺžka trvania. Manažér infraštruktúry môže v špecifických prípadoch súhlasiť s kratším alebo dlhším obdobím. Akékoľvek obdobie dlhšie než päť rokov musí byť zdôvodnené existenciou obchodných zmlúv, osobitných investícií alebo rizík.
               5a.   Rámcové dohody na služby, ktoré využívajú špecializovanú infraštruktúru uvedenú v článku 24, ktorá si vyžaduje značné a dlhodobé investície, ktoré žiadateľ riadne odôvodní, môžu byť uzatvorené na obdobie 15 rokov. Akékoľvek obdobie dlhšie než 15 rokov je povolené len vo výnimočných prípadoch, najmä v prípade rozsiahlych, dlhodobých investícií, a najmä ak sa na takúto investíciu vzťahujú zmluvné záväzky vrátane viacročných plánov amortizácie.
               Požiadavky žiadateľa môžu v tomto prípade vyžadovať presné vymedzenie charakteristík kapacity vrátane frekvencie, objemu a kvality vlakových trás, ktoré sa majú poskytnúť žiadateľovi na obdobie trvania rámcovej dohody. Manažér infraštruktúry môže znížiť vyhradenú kapacitu, ktorá sa aspoň jeden mesiac využívala menej, než je prahová kvóta stanovená v článku 27.
               Počiatočná rámcová dohoda sa môže od 1. januára 2010 vypracovať na obdobie 5 rokov, ktorá sa môže raz predĺžiť na základe charakteristík kapacity, ktorú využívajú žiadatelia vykonávajúci dopravu pred 1. januára 2010, s cieľom zohľadniť špecializované investície alebo existenciu obchodných zmlúv. Regulačný orgán uvedený v článku 30 je zodpovedný za schvaľovanie nadobudnutia platnosti tejto dohody.“;

               5.

               do článku 30 ods. 1 sa pred poslednú vetu sa vkladá táto veta:
               „Okrem toho bude funkčne nezávislý na akomkoľvek príslušnom orgáne, ktorý sa zúčastňuje na zadávaní zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme.“;

               6.

               článok 34 ods. 3 sa nahrádza takto:
               „3.   Opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tejto smernice a týkajúce sa prispôsobenia príloh k tejto smernici sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 35 ods. 3“;

               7.

               článok 35 ods. 3 sa nahrádza takto:
               „3.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8“;

               8.

               do článku 38 sa dopĺňa tento pododsek:
               „Povinnosti transpozície a vykonávania tejto smernice sa nevzťahujú na Cyprus a Maltu, pokiaľ na ich území nebude vybudovaný železničný systém.“

         Článok 3
   1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou pred 4. júnom 2009. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.
   Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
   2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   3.   Ustanovenia článku 1 bodov 2, 5, 6 a 7 sa uplatňujú od 1. januára 2010.
   Článok 4
   Táto smernica nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 5
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Štrasburgu 23. októbra 2007

            Za Európsky parlament

            predseda

         H.-G. PÖTTERING

            Za Radu

            predseda

         M. LOBO ANTUNES

      (1)  Ú. v. EÚ C 221, 8.9.2005, s. 56.

      (2)  Ú. v. EÚ C 71, 22.3.2005, s. 26.

      (3)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 28. septembra 2005 (Ú. v. EÚ C 227 E, 21.9.2006, s. 460), spoločná pozícia Rady z 24. júla 2006 (Ú. v. EÚ C 289 E, 28.11.2006, s. 30), pozícia Európskeho parlamentu z 18. januára 2007 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku), legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. septembra 2007 a rozhodnutie Rady z 26. septembra 2007.

      (4)  Ú. v. ES L 237, 24.8.1991, s. 25. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2006/103/ES (Ú. v. EÚ L 363, 20.12.2006, s. 344).

      (5)  Ú. v. ES L 75, 15.3.2001, s. 29. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2004/49/ES (Ú. v. EÚ L 164, 30.4.2004, s. 44).

      (6)  Ú. v. ES L 75, 15.3.2001, s. 1.

      (7)  Ú. v. EÚ L 164, 30.4.2004, s. 164.

      (8)  Ú. v. ES L 75, 15.3.2001, s. 26.

      (9)  Ú. v. EÚ L 164, 30.4.2004, s. 44.

      (10)  Pozri stranu 1 tohto úradného vestníka.

      (11)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 2006/512/ES (Ú. v. EÚ L 200, 22.7.2006, s. 11).

      (12)  Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1.

      (13)  Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 1.“


title: Smernica Komisie zo 14. januára 1987, ktorou sa menia a dopĺňajú rôzne smernice Rady o obchodovaní s osivom a množiteľským materiálom

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31987L0120

Úradný vestník L 049 , 18/02/1987 S. 0039 - 0043 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 22 S. 0210  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 22 S. 0210

		Smernica Komisiezo 14. januára 1987,ktorou sa menia a dopĺňajú rôzne smernice Rady o obchodovaní s osivom a množiteľským materiálom(87/120/EHS)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady 66/400/EHS zo 14. júna 1966 o obchodovaní s osivom repy [1], zmenenú a doplnenú nariadením (EHS) č. 3768/85 [2], a najmä na jej článok 21a,so zreteľom na smernicu Rady 66/401/EHS zo 14. júna 1966 o obchodovaní s osivom krmovín [3], naposledy zmenenú a doplnenú smernicou 86/155/EHS [4], a najmä na jej článok 2 ods. 1a a článok 21a,so zreteľom na smernicu Rady 66/402/EHS zo 14. júna 1966 o obchodovaní s osivom obilnín [5], naposledy zmenenú a doplnenú smernicou Komisie 86/320/EHS [6], a najmä na jej článok 2 ods. 1a a článok 21a,so zreteľom na smernicu Rady 69/208/EHS z 30. júna 1969 o obchodovaní o osivom olejnín a priadnych rastlín [7], zmenenú a doplnenú smernicou 86/155/EHS, a najmä na jej článok 2 ods. 1a a článok 20a,so zreteľom na smernicu Rady 70/458/EHS zo 14. júna 1966 o obchodovaní s osivom zelenín [8], naposledy zmenenú a doplnenú smernicou 86/155/EHS, a najmä na jej článok 2 ods. 1a a článok 40a,keďže z hľadiska vývoja vedeckých a technických poznatkov by sa smernice 66/400/EHS, 66/401/EHS, 66/402/EHS, 69/208/EHS a 70/458/EHS mali z dôvodov uvedených v tejto smernici zmeniť a doplniť;keďže sa zistilo, že niektoré botanické názvy použité v smerniciach 66/401/EHS, 66/402/EHS, 69/208/EHS a 70/458/EHS sú nesprávne alebo pochybného pôvodu;keďže takéto názvy by sa mali zjednotiť s bežne medzinárodne akceptovaných názvov;keďže bežné medzinárodné metódy povoľujú toleranciu 5 % na maximálnu hmotnosť dávky osiva;keďže je žiaduce, aby sa podobná tolerancia uplatňovala podľa smerníc spoločenstva;keďže podmienky ustanovené Organizáciou pre hospodársku spoluprácu a rozvoj pre pôvodné pestovanie a izoláciu plodín na výrobu osiva cukrovej repy a osiva kŕmnej repy sa ukázali ako vhodné na prijatie spoločenstvom;keďže je žiaduce, aby sa pravidlá pre obsah horkých semien lupiny v sladkom osive lupiny zlepšil na základe vývinu kvality osiva, ktorá sa normálne dosahuje;keďže je potrebné kontrolovať prítomnosť divorastúcich rastlín a obsah červenozrnných rastlín v plodinách na výrobu osiva ryže;keďže sa musia ustanoviť prísnejšie požiadavky na obsah červených zŕn v osive ryže;keďže nedávno boli vzhľadom na maximálne hmotnosti pre osivové dávky určitých obilninových druhov zrevidované bežné medzinárodné pravidlá; keďže spoločenstvo túto revíziu schválilo;keďže by sa preto mali náležite zrevidovať maximálne hmotnosti v pravidlách spoločenstva pre osivové dávky týchto druhov;keďže opatrenia ustanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre osivo a množiteľský materiál pre poľnohospodárstvo, záhradníctvo a lesníctvo,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Smernica 66/400/EHS sa týmto mení a dopĺňa takto:1. V prílohe I časť A sa pred odsek 1 vkladá tento odsek:"01. Predchádzajúce pestovanie na poli bolo kompatibilné s výrobou osiva Beta vulgaris odrody plodiny, a tak je pole dostatočne oslobodené od takých rastlín, ktoré rastú z predchádzajúceho pestovania."2. V prílohe I časť A sa odsek 5 nahrádza týmto odsekom:"5. Minimálna vzdialenosť od susedných zdrojov peľu je:Plodina | Minimálna vzdialenosť |1.Pre výrobu základného osiva: | |z akýchkoľvek zdrojov peľu z rodu Beta | 1000 m |2.Pre výrobu certifikovaného osiva: | |a)cukrová repa: | |—z akýchkoľvek zdrojov peľu z rodu Beta nezahrnutých nižšie | 1000 m |—plánovaný opeľovač alebo jeden z plánovaných opeľovačov je diploidný, z tetraploidných zdrojov peľu cukrovej repy | 600 m |—plánovaný opeľovač je výhradne tetraploidný, z diploidných zdrojov peľu cukrovej repy | 600 m |—zo zdrojov peľu cukrovej repy, ktorých ploidita nie je známa | 600 m |—plánovaný opeľovač alebo jeden z plánovaných opeľovačov je diploidný, z diploidných zdrojov peľu cukrovej repy | 300 m |—plánovaný opeľovač je výhradne tetraploidný, z tetraploidných zdrojov peľu cukrovej repy | 300 m |—medzi dvoma poľami na výrobu osiva cukrovej repy, pri ktorých sa nepoužíva samčia sterilita | 300 m |b)kŕmna repa: | |—z akýchkoľvek zdrojov peľu z rodu Beta nezahrnutých nižšie | 1000 m |—plánovaný opeľovač alebo jeden z plánovaných opeľovačov je diploidný, z tetraploidných zdrojov peľu kŕmnej repy | 600 m |—plánovaný opeľovač je výhradne tetraploidný, z diploidných zdrojov peľu kŕmnej repy | 600 m |—zo zdrojov peľu kŕmnej repy, ktorých ploidita nie je známa | 600 m |—plánovaný opeľovač alebo jeden z plánovaných opeľovačov je diploidný, z diploidných zdrojov peľu kŕmnej repy | 300 m |—plánovaný opeľovač je výhradne tetraploidný, z tetraploidných zdrojov peľu kŕmnej repy | 300 m |—medzi dvoma poľami na produkciu osiva kŕmnej repy, pri ktorých sa nepoužíva samčia sterilita | 300 m |Uvedené vzdialenosti sa nemusia zohľadňovať, ak sa uplatní dostatočná ochrana pred akýmkoľvek neželateľným cudzím opeľovačom. Izolácia nie je potrebná medzi osiatymi plodinami, ktoré používajú ten istý opeľovač.Ploidita oboch zložiek, nesúcich semienko a rozosievajúcich peľ, plodiny produkujúcej osivo sa má stanoviť prostredníctvom odkazu na spoločný katalóg odrôd poľnohospodárskych plodín zostavený podľa smernice Rady 70/457/EHS [1] Ú. v. ES L 225, 12.10.1970, s. 1., naposledy zmenenej a doplnenej smernicou 86/155/EHS [2] Ú. v. ES L 118, 7.5.1985, s. 23., alebo na národné katalógy odrôd zostavené podľa uvedenej smernice. Ak nie sú pre odrodu tieto informácie uvedené, ploidita sa považuje za neznámu a vyžaduje sa minimálna vzdialenosť izolácie 600 metrov."3. Do prílohy II sa dopĺňa táto veta:"Najvyššia prípustná hmotnosť dávky sa neprekročí o viac ako 5 %."Článok 2Smernica 66/401/EHS sa týmto mení a dopĺňa takto:1. V článku 2 ods. 1 časť A sa slová v ľavom stĺpci nahrádzajú príslušnými slovami v pravom stĺpci:Agrostits tenuis Sibth. | Agrostis capillaris L. |Arrhenatherum elatius (L.) Beauv. ex J. et K. Presl | Arrhenatherum elatius (L.) P. Beauv. ex J. S. et K. B. Presl |Festuca arundinacea Schreb. | Festuca arundinacea Schreber |Festuca pratensis Huds. | Festuca pratensis Hudson |Lolium x hybridum Hausskn. | Lolium x boucheanum Kunth |Trisetum flavescens (L.) Beauv. | Trisetum flavescens (L.) P. Beauv. |Medicago x varia Martyn | Medicago x varia T. Martyn |Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Peterm. | Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb. |Brassica oleracea L. convar. acephala (DC) | Brassica oleracea L. convar. acephala (DC.) Alef. var. medullosa Thell. + var. varidis L. |Raphanus sativus L. ssp. oleifera (DC) Metzg. | Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers. |2. V článku 3 ods. 1 sa slová v ľavom stĺpci nahrádzajú príslušnými slovami v pravom stĺpci:Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Peterm. | Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb. |Brassica oleracea L. convar. acephala (DC) | Brassica oleracea L. convar. acephala (DC.) Alef. var. medullosa Thell. + var. viridis L. |Festuca arundinacea Schreb. | Festuca arundinacea Schreber |Festuca pratensis Huds. | Festuca pratensis Hudson |Lolium x hybridum Hausskn. | Lolium x boucheanum Kunth |Medicago x varia Martyn | Medicago x varia T. Martyn |Raphanus sativus L. ssp. oleifera (DC) Metzg. | Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers. |3. V prílohe II bod I ods. 2 časť A sa v stĺpci 1 tabuľky:- slová "Agrostis tenuis" nahrádzajú slovami "Agrostis capillaris",- slová "Lolium x hybridum" nahrádzajú slovami "Lolium x boucheanum",- slová "ssp. oleifera" nahrádzajú slovami "var. oleiformis".4. V prílohe II bod I ods. 2 časť B písm. p) sa údaj "2,5 %" vkladá za slovo "prekročí" a zvyšok písmena sa vypúšťa.5. V prílohe II bod II ods. 2 časť A sa v stĺpci 1 tabuľky:- slová "Agrostis tenuis" nahrádzajú slovami "Agrostis capillaris",- slová "Lolium x hybridum" nahrádzajú slovami "Lolium x boucheanum",- slová "ssp. oleifera" nahrádzajú slovami "var. oleiformis".6. V prílohe II bod III ods. 6 sa vypúšťa písm. c).7. V prílohe III sa v stĺpci 1 tabuľky:- slová "Agrostis tenuis" nahrádzajú slovami "Agrostis capillaris",- slová "Lolium x hybridum" nahrádzajú slovami "Lolium x boucheanum",- slová "ssp. oleifera" nahrádzajú slovami "var. oleiformis".8. V prílohe III sa za tabuľku dopĺňa táto veta:"Najvyššia prípustná hmotnosť dávky sa neprekročí o viac ako 5 %."Článok 3Smernica 66/402/EHS sa týmto mení a dopĺňa takto:1. V článku 2 ods. 1 časť A sa slová "okrem Zea mays convar. microsperma (Koern) a Zea mays convar. saccharata (Koern)" nahrádzajú slovom "(partim)".2. V úvodných ustanoveniach tretieho odseku prílohy I ods. 3 sa slová "Oryza sativa" vkladajú za slová "plodiny".3. V treťom odseku prílohy I ods. 3 sa dopĺňa tento text:"D. Oryza sativa:počet rastlín, ktoré sú rozoznateľné ako jasne divorastúce rastliny alebo červenozrnné rastliny neprekročia:- 0 pre výrobu základného osiva,- 1 na 50 m2 pre výrobu certifikovaného osiva."4. V prílohe II ods. 2 časť A sa v stĺpci 5 tabuľky číslice "2", "5" a "10" nahrádzajú číslicami "1", "3" a "5".5. V prílohe III sa v stĺpci 2 tabuľky číslica "20" nahrádza číslicou "25" v oboch prípadoch jej výskytu.6. Do prílohy III sa dopĺňa táto veta:"Najvyššia prípustná hmotnosť dávky sa neprekročí o viac ako 5 %.".Článok 4Smernica 69/208/EHS sa týmto mení a dopĺňa takto:1. V článku 2 ods. 1 časť A sa slová v ľavom stĺpci nahrádzajú príslušnými slovami v pravom stĺpci:Brassica juncea (L.) Czern. et Coss. in Czern | Brassica juncea (L.) Czern. et Cosson |Brassica napus L | Brassica napus L. (partim) |Brassica nigra (L.) W. Koch | Brassica nigra (L.) Koch |Brassica rapa L. (partim) | Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs |2. V článku 3 ods. 1 sa slová v ľavom stĺpci nahrádzajú príslušnými slovami v pravom stĺpci:Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk. | Brassica napus L. (partim) |Brassica rapa L. (partim) | Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs |3. V prílohe I ods. 2 sa v stĺpci 1 tabuľky slová "ssp. oleifera" vypúšťajú v oboch prípadoch ich výskytu.4. V prílohe II bod I ods. 1 sa v stĺpci 1 tabuľky slová "ssp. oleifera" vypúšťajú v oboch prípadoch ich výskytu.5. V prílohe II bod I ods. 3 časť A sa v stĺpci 1 tabuľky slová "ssp. oleifera" vypúšťajú.6. V prílohe III sa v stĺpci 1 tabuľky slová "ssp. oleifera" vypúšťajú.7. Do prílohy III sa dopĺňa táto veta:"Najvyššia prípustná hmotnosť dávky sa neprekročí o viac ako 5 %."Článok 5Smernica 70/458/EHS sa týmto mení a dopĺňa takto:1. V článku 2 ods. 1 časti A sa slová v ľavom stĺpci nahrádzajú príslušnými slovami v pravom stĺpci:Beta vulgaris L. var. cycla (L.) Ulrich | Beta vulgaris L. var. vulgaris |Beta vulgaris L. var. esculenta L. | Beta vulgaris L. var. conditiva Alef. |Brassica oleracea L. var. acephala DC subvar. laciniata L. | Brassica oleracea L. convar. acephala (DC.) Alef. var. sabellica L. |Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef var. botrytis | Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef. var. botrytis L. |Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef. var. italica Plenck | Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef. var. cymosa Duch. |Brassica oleracea L. var. bullata subvar. gemmifera DC. | Brassica oleracea L. convar. oleracea var. gemmifera DC. |Brassica oleracea L. var. bullata DC. et var. subauda L. | Brassica oleracea L. convar. capitata (L.) Alef. var. sabauda L. |Brassica oleracea L. var. capitata L. f. alba DC. | Brassica oleracea L. convar. capitata (L.) Alef. var. alba DC. |Brassica oleracea L. var. capitata L. f. rubra (L.) Thell. | Brassica oleracea L. convar. capitata (L.) Alef. var. rubra DC. |Brassica oleracea L. var. gongylodes L. | Brassica oleracea L. convar. acephala (DC.) Alef. var. gongylodes |Brassica rapa L. var. rapa (L.) Thell. | Brassica rapa L. var. rapa |Cichorium intybus L. var. foliosum Bisch. | Cichorium intybus L. (partim) |Foeniculum vulgare P. Mill. | Foeniculum vulgare Miller |Lycopersicon lycopersicum (L.) Karst. ex Farwell | Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. |Petroselinum crispum (Mill.) Nym. ex A.W. Hill | Petroselinum crispum (Miller) Nyman ex A.W. Hill |2. V prílohe II ods. 3 písm. a) sa v prvom stĺpci tabuľky slová "var. botrytis"nahrádzajú slovom "(karfiol)" a slová "(ostatné druhy)" sa nahrádzajú slovami "(ostatné poddruhy)".3. Do prílohy III ods. 1 sa dopĺňa táto veta:"Najvyššia prípustná hmotnosť dávky sa neprekročí o viac ako 5 %."Článok 6Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 1. júla 1988. Budú o tom bezodkladne informovať Komisiu.Článok 7Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 14. januára 1987Za KomisiuFrans Andriessenpodpredseda[1] Ú. v. ES 125, 11.7.1966, s. 2290/66.[2] Ú. v. ES L 362, 31.12.1985, s. 8.[3] Ú. v. ES 125, 11.7.1966, s. 2298/66.[4] Ú. v. ES L 118, 7.5.1986, s. 23.[5] Ú. v. ES 125, 11.7.1966, s. 2309/66.[6] Ú. v. ES L 200, 23.7.1986, s. 38.[7] Ú. v. ES L 169, 10.7.1969, s. 3.[8] Ú. v. ES L 225, 12.10.1970, s. 7.--------------------------------------------------


title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/57/ES z 3. septembra 1996 o požiadavkách na energetickú účinnosť elektrických chladničiek, mrazničiek pre domácnosť a ich kombinácií

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31996L0057

Úradný vestník L 236 , 18/09/1996 S. 0036 - 0043

		Smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/57/ESz 3. septembra 1996o požiadavkách na energetickú účinnosť elektrických chladničiek, mrazničiek pre domácnosť a ich kombináciíEURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 100a,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [2],konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 189b zmluvy [3],(1) keďže je dôležité podporovať opatrenia zamerané na riadne fungovanie vnútorného trhu;(2) keďže vo svojej rezolúcii z 15. januára 1985 o zdokonaľovaní programov úspory energie v členských štátoch [4] Rada vyzvala členské štáty, aby sa usilovali a tam, kde je to potrebné, zvyšovali svoje úsilie na podporu racionálnejšieho využitia energie ďalším rozvojom integrovanej politiky úspory energie;(3) keďže chladiace spotrebiče pre domácnosť predstavujú významný podiel spotreby elektrickej energie domácností v spoločenstve, a tým celkovej spotreby elektrickej energie; keďže rôzne typy chladiacich zariadení, dostupných na trhu spoločenstva, majú veľmi odlišné úrovne spotreby na daný objem a podobné znaky, t. j. mimoriadne premenlivú energetickú účinnosť;(4) keďže niektoré členské štáty sú pripravené prijímať ustanovenia, ktoré sa vzťahujú na účinnosť chladničiek a mrazničiek pre domácnosť, čo by mohlo vytvoriť prekážky v obchodovaní s týmito výrobkami v spoločenstve;(5) keďže v návrhoch na aproximáciu ustanovení zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení v členských štátoch, ktoré sa týkajú ochrany zdravia, bezpečnosti, životného prostredia a ochrany spotrebiteľa, je vhodné prijať za základ vysoký stupeň ochrany; keďže táto smernica, zameraním sa na značné zvýšenie energetickej účinnosti týchto spotrebičov, zabezpečuje vysoký stupeň ochrany ako životného prostredia, tak i spotrebiteľa;(6) keďže prijatie takýchto opatrení spadá do právomoci spoločenstva; keďže požiadavky tejto smernice sú v súlade s vymedzením jej cieľov, a tým dodržujú požiadavky článku 3b zmluvy;(7) keďže, okrem toho článok 130r zmluvy vyžaduje ochranu a skvalitňovanie životného prostredia a obozretné a racionálne využívanie prírodných zdrojov, tieto dva ciele sú medzi cieľmi politiky životného prostredia spoločenstva; keďže výroba a spotreba elektrickej energie predstavuje 30 % emisií človekom vyrobeného oxidu uhličitého (CO2) a asi 35 % spotreby primárnej energie v spoločenstve; keďže tieto percentá sa zvyšujú;(8) keďže, okrem toho rozhodnutie Rady 89/364/EHS z 5. júna 1989 o programe opatrení spoločenstva na zvýšenie účinnosti využitia elektrickej energie [5] má sprievodné ciele, a to podnecovať spotrebiteľov, aby uprednostňovali spotrebiče a zariadenia s vysokou energetickou účinnosťou a zvyšovali účinnosť spotrebičov a zariadení;(9) keďže Rada vo svojich záveroch z 29. októbra 1990 stanovila za cieľ stabilizovať v spoločenstve do roku 2000 emisie oxidu uhličitého (CO2) na úrovni roku 1990; keďže na dosiahnutie tohto cieľa sa vyžadujú prísnejšie opatrenia na stabilizovanie emisií CO2 v rámci spoločenstva;(10) keďže rozhodnutím 91/565/EHS [6] bol ustanovený program na podporu energetickej účinnosti v spoločenstve (program SAVE);(11) keďže opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti, uplatnené v najmodernejších dostupných typoch chladiacich zariadení, mimoriadne nezvyšujú ich výrobné náklady a počiatočné náklady sa môžu splatiť z úspor elektrickej energie v priebehu niekoľko málo rokov alebo dokonca ešte rýchlejšie; keďže tento výpočet nezohľadňuje dodatočný úžitok z takto nevynaložených externých nákladov na výrobu elektrickej energie, ako sú emisie oxidu uhličitého (CO2) a iné znečisťujúce látky;(12) keďže "prirodzený" nárast energetickej účinnosti vyplývajúci z pôsobenia trhu a zo zdokonalených výrobných procesov, odhadovaný na zhruba 2 % ročne, prispeje k úsiliu dosiahnuť prísnejšie normy spotreby energie;(13) keďže smernica 92/75/EHS [7] (rámcová smernica) a smernica Komisie 94/2/ES [8] (smernica, ktorou sa vykonáva smernica 92/75/EHS), ktorá požaduje povinné označovanie spotrebičov štítkami a označovanie spotreby energie inými spôsobmi, zvýši u zákazníkov uvedomenie si energetickej účinnosti chladiacich zariadení pre domácnosť; keďže toto opatrenie bude taktiež podnetom pre rôznych konkurentov, aby ponúkli hodnoty energetickej účinnosti svojich spotrebičov vyššie, ako sú normy, ktoré požaduje táto smernica; keďže však označenie noriem musí i tak sprevádzať poskytovanie informácií spotrebiteľom, aby sa dosiahol plný zisk a viedlo to k skutočnému zvýšeniu celkovej priemernej účinnosti predaných spotrebičov;(14) keďže táto smernica, ktorá je zameraná na odstránenie technických prekážok s ohľadom na zvýšenie energetickej účinnosti chladiacich spotrebičov pre domácnosť, musí dodržiavať "nový prístup" stanovený rezolúciou Rady zo 7. mája 1985 o novom prístupe k technickej harmonizácii a normám [9], ktorá špecifickým spôsobom ustanovuje, že harmonizácia právnych predpisov sa obmedzuje, prostredníctvom smerníc na prijímanie základných požiadaviek, ktorým výrobky uvedené na trh musia vyhovovať;(15) keďže je potrebný účinný systém, ktorým sa zabezpečí, že smernica sa bude vykonávať náležitým spôsobom, budú zaručené spravodlivé podmienky súťaže pre výrobcov a chránené práva spotrebiteľov;(16) keďže by sa malo zohľadniť rozhodnutie Rady 93/465/EHS z 22. júla 1993, ktoré sa týka modulov rôznych etáp postupov posudzovania zhody a pravidiel o umiestňovaní a používaní označenia CE [10], ktoré sú určené na uplatňovanie v smerniciach o technickej harmonizácii;(17) keďže v záujme medzinárodného obchodu by sa mali, kdekoľvek je to možné, používať medzinárodné normy; keďže spotrebu elektrickej energie chladiacich spotrebičov definoval Európsky výbor pre normalizáciu normou EN 153 z júla 1995, ktorá vychádza z medzinárodnej normy;(18) keďže chladiace spotrebiče pre domácnosť, ktoré vyhovujú požiadavkám na energetickú účinnosť podľa tejto smernice, musia niesť označenie CE a prislúchajúce informácie, aby bol zaručený ich voľný pohyb;(19) keďže táto smernica sa obmedzuje na chladiace spotrebiče pre domácnosť určené pre potraviny, napájané z elektrickej siete, s výnimkou spotrebičov vyrábaných na základe zvláštnych špecifikácií; keďže chladiace zariadenia na obchodné účely sú oveľa rozmanitejšie a nevhodné pre zaradenie do tejto smernice,PRIJALI TÚTO SMERNICU:Článok 1Táto smernica platí pre nové elektrické zo siete napájané chladničky pre domácnosť, skladovacie boxy na mrazené potraviny, mrazničky na potraviny a ich kombinácie, ako je to definované v prílohe I a ďalej uvádzané ako "chladiace spotrebiče". Spotrebiče, ktoré môžu využívať aj iné zdroje energie, najmä akumulátory a chladiace spotrebiče pre domácnosť, fungujúce na princípe absorpcie a spotrebiče, vyrobené na základe zvláštnych špecifikácií, sú z oblasti pôsobenia smernice vylúčené.Článok 21. Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia, aby chladiace spotrebiče, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, bolo možné uviesť na trh spoločenstva len v prípade, ak spotreba elektrickej energie príslušného spotrebiča je menšia alebo zhodná s najvyššou prípustnou hodnotou spotreby elektrickej energie v tejto kategórii, ako je vypočítaná podľa postupov definovaných v prílohe I.2. Výrobca chladiacich spotrebičov, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, jeho splnomocnený zástupca so sídlom v rámci spoločenstva alebo osoba zodpovedná za uvedenie spotrebiča na trh spoločenstva zodpovedá za zabezpečenie toho, že spotrebič uvedený na trh vyhovuje požiadavkám definovaným v odseku 1.Článok 31. Členské štáty nesmú zakazovať, obmedzovať alebo brániť uvedeniu chladiacich spotrebičov, ktoré nesú označenie CE, čo potvrdzuje ich zhodu so všetkými ustanoveniami tejto smernice, na trh na svojom území.2. Pokiaľ sa nepreukáže opak, platí pre členské štáty domnienka, že chladiace spotrebiče, ktoré nesú označenie CE, ktoré sa vyžaduje podľa článku 5, sú v súlade so všetkými ustanoveniami tejto smernice.3. a) Ak sa na chladiace spotrebiče vzťahujú iné smernice zahŕňajúce aspekty, ktoré taktiež vyžadujú označenie CE, toto označenie udáva že, pokiaľ sa nepreukáže opak, v prípade príslušných chladiacich spotrebičov platí domnienka, že vyhovujú ustanoveniam tých smerníc.b) Kde však jedna alebo viaceré z tých smerníc umožňujú výrobcovi si v priebehu prechodného obdobia zvoliť, ktoré pravidlá uplatniť, označenie CE uvádza zhodu výlučne s ustanoveniami smerníc, ktoré použil výrobca. V takom prípade, referenčné čísla smerníc uplatňovaných tak, ako sú uverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev, musia byť uvedené v dokumentoch, poznámkach alebo pokynoch, ktoré sú priložené k chladiacim spotrebičom.Článok 4Postupy posudzovania zhody a povinnosti, ktoré sa týkajú označenia CE chladiacich spotrebičov, sú ustanovené v prílohe II.Článok 51. Keď sa spotrebiče uvedú na trh, musia niesť označenie CE, ktoré pozostáva z písmen "CE". Tvar označenia je znázornený v prílohe III. Označenie CE sa umiestni na chladiace spotrebiče a, ak je to vhodné, aj na obal tak, aby bolo viditeľné, čitateľné a nezmazateľné.2. Na chladiace spotrebiče sa zakazuje umiestňovať akékoľvek označenia, ktoré by mohli svojím významom a tvarom označenia CE pomýliť tretiu stranu. Na spotrebiče, ich obal, návod na použitie alebo ďalšie dokumenty je možné umiestniť akékoľvek iné označenia za predpokladu, že označenie CE zostane viditeľné a čitateľné.Článok 61. Ak členský štát zistí, že označenie CE bolo umiestnené neoprávnene, výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v rámci spoločenstva, zabezpečí zhodu výrobku a ukončí porušovanie v súlade s podmienkami, ustanovenými týmto členským štátom. Ak v rámci spoločenstva nie je ustanovený ani výrobca, ani jeho splnomocnený zástupca, musí tieto splniť povinnosti osoba, ktorá uvádza chladiaci spotrebič na trh spoločenstva.2. Ak nezhoda výrobku trvá naďalej, členský štát prijme všetky potrebné opatrenia v súlade s článkom 7, aby obmedzil alebo zakázal uvedenie príslušného výrobku na trh, alebo zaistil, aby bol stiahnutý z trhu.Článok 71. Akékoľvek rozhodnutie, prijaté v súlade s touto smernicou, ktoré obmedzuje uvedenie chladiacich spotrebičov na trh, musí stanoviť presné východiská, na ktorých sa zakladá. Strana, ktorej sa toto rozhodnutie týka, musí byť o ňom bezodkladne upovedomená a zároveň informovaná o možnostiach a lehotách, týkajúcich sa opravných prostriedkov, ktoré môže podľa právnych predpisov platných v príslušnom členskom štáte uplatniť.2. Členský štát bezprostredne informuje Komisiu o akomkoľvek takomto opatrení s uvedením dôvodov svojho rozhodnutia. Komisia oboznámi s touto informáciou ďalšie členské štáty.Článok 8Pred uplynutím obdobia 4 rokov od prijatia tejto smernice, Komisia posúdi získané výsledky porovnaním s očakávanými výsledkami. S cieľom pristúpiť k druhému stupňu zvýšenia energetickej účinnosti, Komisia zváži pri konzultáciách so zainteresovanými stranami potrebu stanoviť druhý súbor primeraných opatrení na značné zvýšenie energetickej účinnosti chladiacich spotrebičov pre domácnosť. V takomto prípade každé opatrenie na zvýšenie energetickej účinnosti a deň nadobudnutia svojej účinnosti budú vychádzať z hodnôt energetickej účinnosti, ktoré budú ekonomicky a technicky relevantné z hľadiska pomerov v danom čase. Taktiež sa zváži akékoľvek ďalšie vhodné opatrenie na zvýšenie účinnosti chladiacich spotrebičov pre domácnosť.Článok 91. Členské štáty prijmú a uverejnia zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou v rámci jedného roka od jej prijatia. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Členské štáty uplatnia tieto ustanovenia do uplynutia obdobia troch rokov odo dňa prijatia tejto smernice.Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.2. Členské štáty oznámia Komisii znenie ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.3. Počas trojročného obdobia, ktoré nasleduje po prijatí tejto smernice, členské štáty umožnia uvedenie tých chladiacich spotrebičov na svoj trh, ktoré vyhovujú rovnakým podmienkam, ako sú tie, ktoré platili na ich území v čase prijatia tejto smernice.Článok 10Táto smernica nadobúda účinnosť 20. deň po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 11Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 3. septembra 1996Za Európsky parlamentpredsedaK. HänschZa RadupredsedaI. Yates[1] Ú. v. ES C 390, 31.12.1994, s. 30 a Ú. v. ES C 49, 20.2.1996, s. 10.[2] Ú. v. ES C 155, 21.6.1995, s. 18.[3] Stanovisko Európskeho parlamentu z 26. októbra 1995 (Ú. v. ES C 308, 20.11.1995, s. 134), spoločná pozícia Rady z 11. marca 1996 (Ú. v. ES C 120, 24.4.1996, s. 10) a rozhodnutie Európskeho parlamentu z 18. júna 1996 (Ú. v. ES C 198, 8.7.1996).[4] Ú. v. ES C 20, 22.1.1985, s. 1.[5] Ú. v. ES L 157, 9.6.1989, s. 32.[6] Ú. v. ES L 307, 8.11.1991, s. 34.[7] Ú. v. ES L 297, 13.10.1992, s. 16.[8] Ú. v. ES L 45, 17.2.1994, s. 1.[9] Ú. v. ES C 136, 4.6.1985, s. 1.[10] Ú. v. ES L 220, 30.8.1993, s. 23.--------------------------------------------------PRÍLOHA IMETÓDA VÝPOČTU NAJVYŠŠEJ PRÍPUSTNEJ SPOTREBY ELEKTRICKEJ ENERGIE CHLADIACEHO SPOTREBIČA A POSTUP KONTROLY ZHODYSpotreba elektrickej energie chladiaceho spotrebiča (ktorú možno vyjadriť v kWh za 24 hodín) je funkciou kategórie spotrebiča, do ktorej patrí (napr. 1- hviezdičková chladnička, pultová mraznička atď.), jeho objemu a energetickej účinnosti jeho konštrukcie (hrúbka izolácie, účinnosť kompresora atď.) a rozdielu medzi teplotou okolia a teplotou vo vnútri spotrebiča. Pri stanovovaní noriem energetickej účinnosti sa musia preto určiť tolerancie pre hlavné vnútorné faktory, ktoré vplývajú na spotrebu energie (t. j. kategória spotrebiča a jeho objem). Z tohto dôvodu je definovaná najvyššia prípustná spotreba elektrickej energie chladiaceho spotrebiča lineárnou rovnicou, ktorá je funkciou objemu daného spotrebiča, pričom pre každú kategóriu spotrebiča platí iná rovnica.Na vypočítanie najvyššej prípustnej spotreby elektrickej energie spotrebiča musí byť preto daný spotrebič najskôr zaradený do príslušnej kategórie podľa nasledujúceho zoznamu:Kategória | Charakteristika |1 | Chladnička bez oddielu s nízkou teplotou [1] |2 | Chladnička/chladič s oddielom s 5 °C a/alebo 12 °C |3 | Chladnička s oddielom s nízkou teplotou bez hviezdičky |4 | Chladnička s oddielom s nízkou teplotou (*) |5 | Chladnička s oddielom s nízkou teplotou (**) |6 | Chladnička s oddielom s nízkou teplotou (***) |7 | Chladnička/mraznička s mraziacim oddielom (****) |8 | Mraznička na potraviny, skriňová |9 | Mraznička na potraviny, pultová |10 | Chladnička/mraznička s viac ako dvoma dvierkami alebo iné, vyššie neuvedené, spotrebiče |Keďže chladiace spotrebiče obsahujú rôzne oddiely, v ktorých sa udržiava odlišná teplota (čo má značný vplyv na spotrebu elektrickej energie), najvyššia prípustná spotreba elektrickej energie je definovaná v praxi ako funkcia upraveného objemu, ktorý je váženým súčtom objemov jednotlivých oddielov.Preto, na účely tejto smernice, je upravený objem (Vadj) chladiaceho spotrebiča definovaný ako:Vadj = ∑ Vc × Wc × Fc × CcWc = (25 — Tc) / 20kde Tc je menovitá teplota v každom oddieli (v °C),kde Vc je úžitkový objem daného typu oddielu v spotrebiči a FC je faktor, ktorý sa rovná 1,2 pre oddiely s beznámrazovým systémom a 1 pre iné oddiely,Cc = 1 | pre chladiace spotrebiče, ktoré patria k normálnym (N) a subnormálnym (SN) klimatickým triedam |Cc = Xc | pre chladiace spotrebiče, ktoré patria k subtropickým (ST) klimatickým triedam |Cc = Yc | pre chladiace spotrebiče, ktoré patria k tropickým (T) klimatickým triedam. |Váhové koeficienty Xc a Yc pre jednotlivé typy oddielov sú:Tabuľka váhových koeficientov Xc a Yc podľa teploty oddielu| Xc | Yc |Oddiel s miernou teplotou | 1,25 | 1,35 |Oddiel na čerstvé potraviny | 1,20 | 1,30 |Oddiel s teplotou 0 °C | 1,15 | 1,25 |Oddiel bez hviezdičky | 1,15 | 1,25 |1 — hviezdičkový oddiel (*) | 1,12 | 1,20 |2 — hviezdičkový oddiel (**) | 1,08 | 1,15 |3 — (***) a 4 — (****) hviezdičkové oddiely | 1,05 | 1,10 |Upravený objem aj úžitkový objem sú vyjadrené v litroch.Najvyššia prípustná spotreba elektrickej energie (Ema× vyjadrená v kWh za 24 hodín, vypočítaná na dve desatinné miesta) pre typ spotrebiča s upraveným objemom Vadj je pre každú kategóriu spotrebiča definovaná nasledovnými rovnicami:Kategória | Charakteristika | Ema× (kWh/24 hod.) |1 | Chladnička bez oddielu s nízkou teplotou | (0,207 × Vadj + 218)/365 |2 | Chladnička/chladič s oddielom s 5 °C a/alebo 12 °C | (0,207 × Vadj + 218)/365 |3 | Chladnička s oddielom s nízkou teplotou bez hviezdičky | (0,207 × Vadj + 218)/365 |4 | Chladnička s oddielom s nízkou teplotou (*) | (0,557 × Vadj + 166)/365 |5 | Chladnička s oddielom s nízkou teplotou (**) | (0,402 × Vadj + 219)/365 |6 | Chladnička s oddielom s nízkou teplotou (***) | (0,573 × Vadj + 206)/365 |7 | Chladnička/mraznička s mraziacim oddielom (****) | (0,697 × Vadj + 272)/365 |8 | Mraznička na potraviny/skriňová | (0,434 × Vadj + 262)/365 |9 | Mraznička na potraviny/pultová | (0,480 × Vadj + 195)/365 |Pre chladničky/mrazničky s viac ako dvoma dvierkami alebo pre spotrebiče vyššie neuvedené je najvyššia prípustná spotreba elektrickej energie (Emax) určená pomocou teploty a počtom hviezdičiek oddielu s najnižšou teplotou takto:Teplota v najchladnejšom oddiele | Kategória | Emax (kWh/24 h) |> - 6 °C | 1/2/3 | (0,207 × Vadj + 218)/365 |≤ - 6 °C (*) | 4 | (0,557 × Vadj + 166)/365 |≤ - 12 °C (**) | 5 | (0,402 × Vadj + 219)/365 |≤ - 18 °C (***) | 6 | (0,573 × Vadj + 206)/365 |≤ - 18 °C (****) | 7 | (0,697 × Vadj + 272)/365 |Skúšobné postupy na posúdenie súladu spotrebiča s požiadavkami tejto smernice na spotrebu elektrickej energieAk je spotreba elektrickej energie posudzovaného chladiaceho spotrebiča menšia alebo rovná Emax (najvyššej prípustnej hodnote spotreby elektrickej energie tejto kategórie, ako je uvedené vyššie), plus 15 %, zodpovedá spotrebič požiadavkám tejto smernice na spotrebu elektrickej energie. Ak je spotreba elektrickej energie spotrebiča väčšia ako Emax plus 15 %, musí sa odmerať spotreba elektrickej energie ďalších troch spotrebičov. Ak je aritmetický priemer spotrieb elektrickej energie týchto troch spotrebičov menší alebo rovný Emax plus 10 %, zodpovedá spotrebič požiadavkám tejto smernice na spotrebu elektrickej energie. Ak aritmetický priemer prevyšuje Emax plus 10 %, posudzuje sa spotrebič ako nevyhovujúci požiadavkám tejto smernice na spotrebu elektrickej energie.DefiníciePojmy použité v tejto prílohe zodpovedajú definíciám, ktoré sú ustanovené európskou normou EN 153 z júla 1995, ktorú formuloval Európsky výbor pre normalizáciu.[1] Akýkoľvek oddiel s teplotou - 6 °C alebo nižšou.--------------------------------------------------PRÍLOHA IIPOSTUPY POSUDZOVANIA ZHODY (MODUL A)1. Tento modul charakterizuje postup, pri ktorom výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v rámci spoločenstva, ktorý si plní povinnosti stanovené v bode 2, zabezpečuje a prehlasuje, že chladiaci spotrebič spĺňa príslušné požiadavky tejto smernice. Výrobca umiestni označenie CE na všetky chladiace spotrebiče, ktoré vyrába a vystaví písomné prehlásenie o zhode.2. Výrobca vyhotoví technickú dokumentáciu charakterizovanú v odseku 3 a on alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v rámci spoločenstva ju uschová, aby bola k dispozícii pre príslušné národné úrady na inšpekčné účely po dobu nie menej ako tri roky odo dňa výroby posledného chladiaceho spotrebiča.Ak v rámci spoločenstva nie je ustanovený výrobca ani jeho splnomocnený zástupca, za povinnosť uschovávať príslušnú technickú dokumentáciu je zodpovedná osoba, ktorá uvádza chladiaci spotrebič na trh spoločenstva.3. Technická dokumentácia umožňuje posúdenie zhody chladiaceho spotrebiča s požiadavkami tejto smernice. Zahŕňa, pre takého posudzovanie v príslušnom rozsahu, údaje o konštrukcii, výrobe a prevádzke chladiaceho spotrebiča a obsahuje:i) meno a adresu výrobcu;ii) všeobecnú charakteristiku typu dostatočnú na jednoznačnú identifikáciu;iii) informáciu, ktorá, ak je to nutné, zahŕňa nákresy hlavných konštrukčných znakov typu a najmä položky, ktoré podstatne ovplyvnia spotrebu elektrickej energie, ako sú rozmery, objem/-y, vlastnosti kompresora, špecifické znaky atď.;iv) návod na použitie, ak existuje;v) výsledky meraní spotreby elektrickej energie uskutočnené podľa bodu 5;vi) podrobnosti o zhode týchto meraní porovnané s požiadavkami na energetickú spotrebu stanovenými v prílohe I.4. Technická dokumentácia vyhotovená pre iné právne predpisy spoločenstva sa môže používať, pokiaľ zodpovedá požiadavkám tejto prílohy.5. Výrobcovia chladiacich spotrebičov sú zodpovední za stanovenie spotreby elektrickej energie každého chladiaceho spotrebiča zahrnutého do tejto smernice podľa postupov uvedených v európskej norme EN 153, ako aj za zhodu spotrebiča s požiadavkami článku 2.6. Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca uschováva kópiu prehlásenia zhody s technickou dokumentáciou.7. Pri výrobnom procese uskutoční výrobca všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby vyrobené chladiace spotrebiče vyhovovali technickej dokumentácii, na ktorú sa odvoláva bod 2, a príslušným požiadavkám smernice.--------------------------------------------------PRÍLOHA IIIOZNAČENIE CEOZNAČENIE CE POZOSTÁVA Z PÍSMEN "CE" V NASLEDUJÚCOM TVARE:+++++ TIFF +++++Ak je označenie CE zmenšené alebo zväčšené, proporcie dané vo vyššie uvedenom obrázku sa musia zohľadniť.Rôzne časti označenia CE musia mať zásadne rovnakú výšku, ktorá nesmie byť menšia ako 5 mm.--------------------------------------------------


title: Smernica Rady z 21. decembra 1988 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa potravinárskych prídavných látok povolených na použitie v potravinách určených na ľudskú spotrebu

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31989L0107

Úradný vestník L 040 , 11/02/1989 S. 0027 - 0033 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 17 S. 0200  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 17 S. 0200

		Smernica Radyz 21. decembra 1988o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa potravinárskych prídavných látok povolených na použitie v potravinách určených na ľudskú spotrebu(89/107/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, najmä na jej článok 100a,so zreteľom na návrh Komisie,v spolupráci s Európskym parlamentom [1],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [2],keďže rozdiely medzi vnútroštátnymi právnymi predpismi členských štátov, ktoré sa týkajú potravinárskych prídavných látok a podmienok ich použitia bránia voľnému pohybu potravín; keďže toto môže vytvárať podmienky pre nekalú súťaž a tým priamo ovplyvňovať vytvorenie a fungovanie spoločného trhu;keďže je preto nevyhnutná aproximácia týchto právnych predpisov;keďže tieto požiadavky by sa mali zhrnúť do obšírnej smernice a keďže by to bolo nevyhnutné ju vypracovať v etapách;keďže vypracovanie zoznamov kategórií potravinárskych prídavných látok, ktoré budú zahrnuté do smernice je záležitosť, ktorá musí byť rozhodnutá Radou, konajúcou podľa postupu stanoveného v článku 100a zmluvy;keďže používanie potravinárskych prídavných látok patriacich do takýchto kategórií by malo byť povolené len na základe dohodnutých vedeckých a technologických kritérií stanovených Radou;keďže vypracovanie zoznamov prídavných látok a podmienok na ich používanie by sa pred prijatím ustanovení, u ktorých je pravdepodobné že sa dotknú zdravia verejnosti, malo konzultovať s Vedeckým výborom pre potraviny, ustanoveným rozhodnutím Komisie 74/234/EHS [3];keďže sa musí umožniť prijať zoznam schválených prídavných látok, ktoré by podporili vedecký a technický rozvoj; keďže v tom prípade je však takisto vhodné mať, okrem pravidiel postupu stanovených zmluvou, systém umožňujúci členským štátom prispieť, prijatím dočasných vnútroštátnych opatrení, k hľadaniu riešenia spoločných záujmov spoločentva;keďže stanovenie kritérií čistoty pre takéto potravinárske prídavné látky a vypracovanie analytických metód skúšania a vzorkovania sú technické záležitosti, ktoré majú byť zverené Komisii;keďže existujúce ustanovenia spoločentva o potravinárskych farbivách, konzervačných látkach, antioxidantoch, emulgátoroch, stabilizátoroch, zahusťovadlách a rôsolotvorných látkach bude potrebné na základe tejto smernice doplniť;keďže vo všetkých prípadoch, keď Rada splnomocní Komisiu vykonaním pravidiel vzťahujúcich sa na potraviny, by sa malo vytvoriť ustanovenie na postup ustanovujúci úzku spoluprácu medzi členskými štátmi a Komisiou v rámci Stáleho výboru pre potraviny, ustanoveným rozhodnutím Komisie 69/414/EHS [4],PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 11. Táto smernica sa týka potravinárskych prídavných látok, ktorých rôzne kategórie sú uvedené v prílohe I a ktoré sú alebo majú byť používané ako prísady počas výroby alebo prípravy potravín a sú stále prítomné v konečnom výrobku, aj keď sú v pozmenenej forme, ďalej uvádzané ako "potravinárske prídavné látky".2. Na účely tejto smernice výraz "potravinárska prídavná látka" znamená akákoľvek látka, ktorá nie je normálne konzumovaná ako potravina samotná a ktorá nie je normálne používaná ako charakteristická prísada potraviny, a to bez ohľadu na to, či má či nemá nutričnú hodnotu, a ktorej zámerné pridanie do potraviny či už pre technologické účely pri výrobe či spracovaní, príprave, ošetrení, balení, doprave alebo skladovaní, má alebo je pravdepodobné, že bude mať za následok, že sa stane priamo či nepriamo zložkou finálnej potraviny ako takej, či v jej vedľajšom produkte.3. Táto smernica sa nevzťahuje na:a) pomocné látky [5];b) látky používané na ochranu rastlín a výrobkov rastlinného pôvodu v súlade s pravidlami spoločenstva, ktoré sa týkajú ochrany rastlín;c) dochucovadlá určené na používanie v potravinách spadajúce pod smernicu Rady 88/388/EHS [6];d) látky, pridávané k potravinám ako zložky výživy (napríklad minerály, stopové prvky alebo vitamíny).Článok 21. Pokiaľ ide o ktorúkoľvek kategóriu potravinárskych prídavných látok uvedených v prílohe I, pre ktoré boli spracované zoznamy podľa článku 3 ods. 3, iba tieto potravinárske prídavné látky zahrnuté v týchto zoznamoch môžu byť použité pri výrobe alebo príprave potravín, a to len za podmienok tam špecifikovaných.2. Zaradenie potravinárskych prídavných látok do niektorej z kategórií uvedených v prílohe I sa musí vykonávať na základe hlavnej funkcie obvykle spojenej s potravinárskou prídavnou látkou, ktorej sa to týka. Avšak, zaradenie prídavnej látky do špeciálnej kategórie nevylučuje možnosť prípustnosti potravinárskej prídavnej látky pre iné funkcie.3. Potravinárske prídavné látky musia byť zaradené do zoznamu na základe všeobecných kritérií opísaných v prílohe II.Článok 31. Pokiaľ ide o potravinárske prídavné látky v kategóriách uvedených v prílohe I, v obšírnej smernici budú stanovené konkrétne ustanovenia, vrátane existujúcich špecifických smerníc o konkrétnych kategóriách potravinárskych prídavných látok. Táto smernica môže však byť vytvorená na etapy.2. Rada, konajúc na návrh Komisie podľa postupu stanoveného v článku 100a zmluvy, prijme:a) zoznam prídavných látok, ktorých používanie je schválené, pričom používanie všetkých ostatných je vylúčené;b) zoznam potravín, do ktorých sa tieto prídavné látky môžu pridávať, podmienky, za ktorých sa smú pridávať a tam, kde je to primerané, obmedzenie týkajúce sa technologického účelu ich použitia;c) pravidlá pre prídavné látky používané ako nosné látky a rozpúšťadlá, vrátane kritérií ich čistoty, tam kde je to potrebné.3. Podľa postupu stanoveného v článku 11 sa prijme nasledovné:a) kritériá čistoty pre dotknuté prídavné látky;b) metódy analýzy potrebnej na overenie toho, či je splnené dodržiavanie kritérií čistoty, ktoré sú spomenuté v písm. a) tam, kde je to potrebné;c) postup brania vzoriek a kvalitatívne či kvantitatívne metódy analýzy prítomnosti potravinárskych prídavných látok v a na potravinách tam, kde je to potrebné;d) iné pravidlá, nevyhnutné na zabezpečenie súladu s ustanoveniami článku 2.Článok 41. V prípade, že členský štát na základe nových informácií alebo novým zhodnotením existujúcich informácií od obdobia prijatia tejto smernice alebo bola prijatá obšírna smernica uvedená v článku 3 má podrobné dôvody pre domnienku, že použitie potravinárskych prídavných látok v potravine, aj keď je v súlade s touto smernicou alebo akýmkoľvek zoznamom, vypracovaným podľa článku 3, ohrozuje ľudské zdravie, môže tento členský štát dočasne pozastaviť alebo obmedziť uplatňovanie dotknutých ustanovení na svojom území. Musí o tom okamžite informovať ostatné členské štáty a Komisiu a uviesť dôvody pre svoje rozhodnutie.2. Komisia musí preskúmať dôvody, poskytnuté členským štátom, podľa odseku 1, čo možno najskôr, v rámci Stáleho výboru pre potraviny, a potom ihneď vydá svoje stanovisko a urobí príslušné opatrenia.3. Ak sa Komisia domnieva, že je na vyriešenie ťažkostí spomenutých v odseku 1 a na zabezpečenie ochrany zdravia potrebné vykonať doplnky k tejto smernici alebo k obšírnej smernici uvedenej v článku 3, začne postup stanovený v článku 11, smerujúci k prijatiu týchto doplnkov. Členský štát, ktorý prijal bezpečnostné opatrenia, ich môže v tomto prípade ponechať v platnosti, kým sa doplnky prijmú.Článok 51. Aby sa prihliadalo k vedeckému a technickému pokroku, ku ktorému došlo od obdobia prijatia zoznamu podľa článku 3, členský štát smie dočasne na svojom území povoliť uvedenie na trh a použitie potravinárskej prídavnej látky, ktorá patrí do niektorej z kategórií uvedených v prílohe I, ale nie je zahrnutá do príslušného zoznamu, za predpokladu, že bude vyhovovať nasledujúcim podmienkam:a) povolenie je obmedzené na maximálne obdobie dvoch rokov;b) členský štát zabezpečí, aby potraviny, obsahujúce také potravinárske prídavné látky, ktoré povolil, boli úradne sledované;c) pri povoľovaní smie členský štát požadovať aby potraviny vyrábané s dotknutou potravinárskou prídavnou látkou, boli špeciálne označené.2. Členský štát oznámi ostatným členským štátom a Komisii text každého rozhodnutia týkajúceho sa povolenia prijatého podľa odseku 1 v priebehu dvoch mesiacov odo dňa keď rozhodnutie nadobudne účinnosť.3. Pred uplynutím dvojročného obdobia určeného v odseku 1 písm. a), môže členský štát požiadať Komisiu, aby začlenila potravinársku prídavnú látku, ktorá bola predmetom jeho vnútroštátneho schválenia v súlade s odsekom 1 tohto článku, do zoznamu prijatého podľa článku 3. Členský štát súčasne poskytne dôkaz, ktorý podľa jeho názoru podporuje takéto začlenenie a uvedie, ako sa má uvedená potravinárska prídavná látka používať. Ak Komisia považuje túto žiadosť za oprávnenú, bude postupovať podľa článku 100a zmluvy s cieľom doplnenia zoznamu v súlade s článkom 3. Rada návrh prejedná v priebehu 18 mesiacov odo dňa, keď jej Komisia záležitosť predložila.4. Ak v priebehu dvojročného obdobia uvedeného v odseku 1 Komisia nepredloží návrh v súlade s odsekom 3, alebo ak Rada neprejedná záležitosť v priebehu 18 - mesačného obdobia uvedeného v odseku 3, musí byť vnútroštátne povolenie zrušené. Zároveň sa musí zrušiť akékoľvek povolenie pre rovnakú potravinársku prídavnú látku, udelené v ktoromkoľvek členskom štáte.5. Žiadne nové povolenie nesmie byť udelené pre tú istú potravinársku prídavnú látku, pokiaľ vedecký a technický pokrok dosiahnutý od obdobia zrušenia stanoveného v odseku 4 nepreukáže, že je to oprávnené.Článok 6Ustanovenia, ktoré by mohli ovplyvniť zdravie verejnosti, sa prijmú po porade s Vedeckým výborom pre potraviny.Článok 71. Potravinárske prídavné látky, ktoré nie sú určené na predaj konečnému spotrebiteľovi, smú byť uvádzané na trh, len ak sa uvádzajú na ich obaloch či kontajneroch nasledujúce informácie, ktoré musia byť nápadné, jasne čitateľné a nezmazateľné:a) - pre potravinárske prídavné látky predávané jednotlivo alebo v zmesi s ostatnými sa pre každú musí uviesť názov stanovený podľa akýchkoľvek uplatňovaných ustanovení spoločenstva a jej číslo EHS, alebo v prípade, že takéto ustanovenia neexistujú, potom popis potravinárskej prídavnej látky, ktorý je dostatočne presný, aby umožnil jej rozlíšenie od potravinárskych prídavných látok, s ktorými by mohla byť zamenená, v zostupnom poradí podľa hmotnostného podielu na celku,- v prípade, že sa k potravinárskym prídavným látkam pridávajú iné látky alebo materiály, alebo potravinárske prísady s cieľom uľahčenia skladovania, predaja alebo kvôli štandardizácii, riedeniu či rozpustnosti, uvedie sa názov potravinárskej prídavnej látky v súlade s prvou zarážkou a označenie každej zložky v zostupnom poradí hmotnostného podielu na celku;b) - buď vyhlásenie "na potravinárske účely",- alebo vyhlásenie "obmedzené použitie v potravinách",- alebo špecifickejší odkaz pre zamýšľané použitie v potravinách;c) ak je to potrebné, uvedú sa špeciálne podmienky pre skladovanie a použitie;d) návod na použitie v prípade, že by jeho vynechanie mohlo zabrániť správnemu používaniu potravinárskej prídavnej látky;e) identifikačná značka šarže alebo zásielky;f) názov alebo obchodné meno a adresa výrobcu alebo baliarne, alebo predajcu usadeného v rámci spoločenstva;g) percentuálne označenie akejkoľvek zložky, ktorá je predmetom kvantitatívneho obmedzenia v potravine, alebo sa uvedie akákoľvek dostatočná informácie o zložení tak, aby umožnila kupujúcemu dodržať akékoľvek ustanovenia spoločenstva, ktoré sa obmedzení týka, alebo ak neexistujú také ustanovenia, potom vnútroštátnych predpisov, uplatňovaných pre potraviny. V prípadoch, kde sa rovnaké kvantitatívne obmedzenie vzťahuje na skupinu zložiek používaných jednotlivo alebo v kombinácii, je možné spoločné percento udávať ako jednu číslicu;h) čisté množstvo;i) akákoľvek iná informácia upravená obšírnou smernicou uvedenou v článku 3.2. Nehľadiac na ustanovenia odseku 1, sa môžu informácie požadované v písm. a) druhá zarážka a v písm. d) až g) uvádzať len v dokumentoch vzťahujúcich sa na zásielky, ktoré sa majú zaslať s alebo pred dodávkou za predpokladu, že označenie "určené pre výrobu potravín a nie pre maloobchodný predaj" sa uvedie na viditeľnom mieste balenia alebo kontajneru s príslušným výrobkom.Článok 8Potravinárske prídavné látky určené na predaj konečnému spotrebiteľovi smú byť uvádzané na trh, len ak ich obaly alebo kontajnery poskytujú nasledujúce informácie, ktoré musia byť nápadné, jasne čitateľné a nezmazateľné:a) názov, pod ktorým sa výrobok predáva. Tento názov sa skladá z názvu určeného akýmikoľvek ustanoveniami spoločenstva, uplatňovanými na dotknutý výrobok a z jeho EHS čísla, alebo v prípade, že také ustanovenie neexistuje, z popisu výrobku, ktorý je dostatočne presný, aby umožnil jeho rozlíšenie od výrobkov, s ktorými by mohol byť zamenený;b) informácie požadované v článku 7 ods. 1 písm. a) až f) a h);c) dátum minimálnej trvanlivosti v zmysle článku 9 smernice Rady 79/112/EHS [7];d) akákoľvek iná informácia stanovená v obšírnej smernici uvedenej v článku 3.Článok 9Články 7 a 8 neovplyvnia detailnejšie alebo širšie právne predpisy, nariadenia alebo správne opatrenia, ktoré sa týkajú hmotnosti či mier, alebo sa vzťahujú na klasifikáciu, balenie a označovanie nebezpečných látok a prípravkov, alebo na dopravu takýchto látok.Článok 10Členské štáty sa zdržia stanovenia požiadaviek, ktoré sú podrobnejšie ako tie, ktoré sú obsiahnuté v článkoch 7 a 8, týkajúcich sa spôsobu, akým tam majú byť podrobnosti stanovené.Podrobné údaje, stanovené v článkoch 7 a 8, budú uvedené v jazyku, ktorý je pre kupujúcich zrozumiteľný, pokiaľ neboli vykonané iné opatrenia na zabezpečenie informovanosti kupujúceho. Toto ustanovenie nebráni tomu, aby sa tieto podrobnosti uvádzali vo viacerých jazykoch.Článok 111. Ak je odkaz na postup zakotvený v tomto článku, predseda postúpi záležitosť buď z vlastného podnetu, alebo na žiadosť reprezentanta členského štátu Stálemu výboru pre potraviny.2. Zástupca Komisie predloží výboru návrh opatrení, ktoré majú byť prijaté. Výbor vydá svoje stanovisko k návrhu v lehote, ktorú môže predseda stanoviť podľa naliehavosti záležitosti. Stanovisko sa vydá kvalifikovanou väčšinou stanovenou v článku 148 ods. 2 zmluvy. Predseda nehlasuje.3. a) Ak sú navrhované opatrenia v súlade so stanoviskom výboru, Komisia ich prijme;b) ak nie sú navrhované opatrenia v súlade so stanoviskom výboru, alebo ak neexistuje žiadne stanovisko, Komisia okamžite predloží Rade návrh vzťahujúci sa na opatrenia, ktoré by mali byť prijaté. Rada rozhoduje kvalifikovanou väčšinou.Ak Rada neprijme nijaké opatrenia v lehote troch mesiacov odo dňa, keď jej bola záležitosť postúpená, Komisia prijme navrhované opatrenia.Článok 121. Členské štáty vykonajú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby potravinárske prídavné látky patriace do určitých kategórií, definovaných v prílohe I, mohli byť uvádzané na trh len vtedy, ak zodpovedajú definíciám a pravidlám uvedeným v tejto smernici a jej prílohách.2. Členské štáty nesmú zakázať, obmedziť či brániť uvádzaniu na trh potravinárskych prídavných látok, potravín alebo potravinárskych prísad na báze týchto látok, ak sú tieto prídavné látky v súlade s ustanoveniami tejto smernice, s existujúcimi osobitnými smernicami a s obšírnou smernicou uvedenou v článku 3.3. Odsek 2 neovplyvní vnútroštátne ustanovenia, ktoré je možné uplatňovať v prípade, že neexistujú zodpovedajúce ustanovenia v obšírnej smernici, spomenutej v článku 3.Článok 13Opatrenia na uvedenie existujúcich smerníc spoločenstva do súladu s touto smernicou sa prijmú v súlade s postupom stanoveným v článku 11.Článok 141. Členské štáty prijmú všetky opatrenia, potrebné na docielenie súladu s touto smernicou, do 18 mesiacov od jej oznámenia. Budú o tom okamžite informovať Komisiu. Vykonané opatrenia budú:- povoľovať uvádzanie na trh a používanie potravinárskych prídavných látok zodpovedajúcich tejto smernici do 2 rokov po oznámení tejto smernice,- zakazovať, najneskôr do 3 rokov po oznámení [8] tejto smernice, predaj a používanie potravinárskych prídavných látok, ktoré nevyhovujú tejto smernici.2. Odsek 1 neovplyvní existujúce ustanovenia spoločenstva alebo tie vnútroštátne ustanovenia, ktoré sa v prípade absencie obšírnych smerníc spomenutých v článku 3, uplatňujú na určité skupiny prídavných látok alebo špecifikujú potraviny, v ktorých alebo na ktorých sa môžu používať potravinárske prídavné látky, ktoré vyhovujú tejto smernici.Článok 15Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 21. decembra 1988Za RadupredsedaV. Papandreou[1] Ú. v. ES C 99, 13.4.1987, s. 65 a Ú. v. ES C 12, 16.1.1989.[2] Ú. v. ES C 328, 22.12.1986, s. 5.[3] Ú. v. ES L 136, 20.5.1974, s. 1.[4] Ú. v. ES L 291, 19.11.1969, s. 9.[5] Na účely tejto smernice „pomocná látka“ je akákoľvek látka, ktorá sa nekonzumuje ako potravinárska prísada ako taká a bola použitá pri spracovaní surovín, potravín či ich zložiek zámerne tak, aby sa splnil určitý technologický účel pri ošetrovaní či spracovaní a ktoré môžu mať za následok neúmyselnú, ale technicky neodvrátiteľnú prítomnosť rezíduí týchto látok alebo ich derivátov v konečnom výrobku za predpokladu, že nepredstavujú žiadne zdravotné riziko, ani nemajú technologický vplyv na konečný výrobok.[6] Ú. v. ES L 184, 15.7.1988, s. 61.[7] Ú. v. ES L 33, 8.2.1979, s. 1.[8] Táto smernica bola členským štátom oznámená 28. decembra 1988.--------------------------------------------------PRÍLOHA IKategórie potravinárskych prídavných látokFarbiváKonzervačné látkyAntioxidantyEmulgátoryEmulgačné (taviace) soliZahusťovadláRôsolotvorné látkyStabilizátory [1]Ochucovadlá (zvýraznenie chuti)KyselinyRegulátory kyslosti [2]Väzobné látkyModifikované škrobySladidláKypriace látkyLátky proti peneniuLátky pre polevy [3]Látky na ošetrenie múkyStužovadláZvlhčovadláOddeľovač (Sekvestrant) [4]Enzýmy [5], [6]Objemové činidláProtispekavé látky a plyny na vytesňovanie či plnenie obalov[1] Táto kategória zahŕňa rovnako stabilizátory peny.[2] Tieto môžu pôsobiť ako dvojcestné regulátory kyslosti.[3] Tieto látky zahŕňajú lubrikanty.[4] Zaradenie týchto výrazov do tohto zoznamu je bez vplyvu na akékoľvek budúce rozhodnutie alebo ich uvádzanie pri označovaní potravín pre konečného spotrebiteľa.[5] Zaradenie týchto výrazov do tohto zoznamu je bez vplyvu na akékoľvek budúce rozhodnutie alebo ich uvádzanie pri označovaní potravín pre konečného spotrebiteľa.[6] Len tie, ktoré sú používané ako potravinárske prídavné látky.--------------------------------------------------PRÍLOHA IIVšeobecné kritériá pre používanie potravinárskych prídavných látok1. Potravinárske prídavné látky môžu byť schválené len za predpokladu, že:- môže byť preukázaná dôvodná technologická potreba a cieľ nemôže byť dosiahnutý inými prostriedkami, ktoré sú ekonomicky a technologicky praktikovateľné,- nepredstavujú žiadne zdravotné riziko pre spotrebiteľa pri navrhovanej koncentrácii použitia, podľa úsudku na základe vedeckých dôkazov, ktoré sú k dispozícii,- neuvádzajú spotrebiteľa do omylu.2. O použití potravinárskych prídavných látok je možné uvažovať len tam, kde sú dôkazy o tom, že navrhované použitie potravinárskych prídavných látok by malo preukázateľné výhody pre spotrebiteľa, inými slovami, je nevyhnutné stanoviť prípad, keď môžu byť dané látky všeobecne označované ako "potrebné". Použitie potravinárskych prídavných látok by malo slúžiť jednému či viacerým účelom, odvodeným od písmen a) až d) a len v tom prípade, že tieto ciele nemôžu byť dosiahnuté inými prostriedkami, ktoré sú ekonomicky a technologicky praktikovateľné a nepredstavujú zdravotné ohrozenie spotrebiteľa:a) zachovať nutričnú akosť potravín; zámerné zníženie nutričnej akosti potraviny môže byť oprávnené len vtedy, keď daná potravina nepredstavuje významnú zložku normálnej stravy, alebo keď je potravinárska prídavná látka potrebná pre výrobu potravín určených pre tie skupiny spotrebiteľov, ktoré potrebujú špeciálnu diétu;b) poskytnúť potrebné potravinárske prísady alebo zložky pre potraviny vyrábané pre skupiny spotrebiteľov, ktoré potrebujú osobitnú stravu;c) zvýšiť udržanie kvality alebo stability potraviny alebo zlepšiť jej organoleptické vlastnosti za predpokladu, že to nemení povahu, podstatu či kvalitu potraviny so zámerom oklamať spotrebiteľa;d) poskytnúť pomoc pri výrobe, spracovaní, príprave, ošetrení, balení, doprave alebo skladovaní potravín za predpokladu, že potravinárska prídavná látka nie je použitá na zakrytie účinku použitia závadných surovín alebo nežiaducich (vrátane nehygienických) postupov alebo techník v priebehu akýchkoľvek týchto aktivít.3. So zámerom stanoviť možné škodlivé účinky potravinárskych prídavných látok alebo ich derivátov, musia byť potravinárske prídavné látky postúpené na vhodné toxikologické posúdenie a vyhodnotenie. Pri vyhodnotení je potrebné brať do úvahy napríklad akýkoľvek kumulatívny, synergický či iný možný účinok jeho použitia a ľudskú intoleranciu na látky, ktoré sú telu cudzie.4. Všetky potravinárske prídavné látky musia byť trvalo sledované a kedykoľvek je to potrebné prehodnocované z hľadiska meniacich sa podmienok použitia a nových vedeckých informácií.5. Potravinárske prídavné látky musia vždy zodpovedať schváleným kritériám čistoty.6. Súhlas pre potravinárske prídavné látky musí:a) špecifikovať potraviny, ku ktorým sa tieto potravinárske prídavné látky môžu pridávať a podmienky za akých môžu byť pridané;b) byť obmedzený na najnižšiu úroveň použitia, potrebnú na dosiahnutie požadovaného účinku;c) prihliadať na akúkoľvek prijateľnú dennú dávku látky alebo na ekvivalentný odhad stanovený pre potravinársku prídavnú látku a jej pravdepodobný denný príjem zo všetkých zdrojov. Ak sa má potravinárska prídavná látka používať pre potraviny určené pre špeciálne skupiny spotrebiteľov, je potrebné vziať do úvahy možný denný príjem potravinárskej prídavnej látky, konzumovaný spotrebiteľmi v týchto skupinách.--------------------------------------------------