title: Smernica Komisie 2002/94/ES z 9. decembra 2002 ustanovujúca podrobné pravidlá vykonávania určitých ustanovení smernice Rady 76/308/EHS o vzájomnej pomoci pri vymáhaní pohľadávok týkajúcich sa určitých poplatkov, ciel, daní a iných opatrení

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32002L0094

Úradný vestník L 337 , 13/12/2002 S. 0041 - 0054

		Smernica Komisie 2002/94/ESz 9. decembra 2002ustanovujúca podrobné pravidlá vykonávania určitých ustanovení smernice Rady 76/308/EHS o vzájomnej pomoci pri vymáhaní pohľadávok týkajúcich sa určitých poplatkov, ciel, daní a iných opatreníKOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady 76/308/EHS z 15. marca 1976 o vzájomnej pomoci pri vymáhaní pohľadávok týkajúcich sa určitých poplatkov, ciel, daní a iných opatrení [1], naposledy zmenenú a doplnenú smernicou 2001/44/ES [2], a najmä na jej článok 22,keďže:(1) Systém vzájomnej pomoci medzi príslušnými orgánmi členských krajín, tak ako je ustanovený v smernici 76/308/EHS, bol zmenený a doplnený čo sa týka informácií, ktoré sa majú poskytnúť dožadujúcemu orgánu, oznámenia adresátovi týkajúceho sa uplatňovaných právnych nástrojov a rozhodnutí a čo sa týka prijatia preventívnych opatrení a vymáhania pohľadávok dožiadaným orgánom v prospech dožadujúceho orgánu.(2) Preto by sa vo vzťahu ku každému z týchto hľadísk mala príslušne zmeniť a doplniť smernica Komisie 77/794/EHS zo 4. novembra 1977, ktorou sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania určitých ustanovení smernice 76/308/EHS o vzájomnej pomoci pri vymáhaní pohľadávok vyplývajúcich z operácií tvoriacich súčasť systému financovania Európskeho poľnohospodárskeho riadiaceho a záručného fondu, poľnohospodárskych poplatkov a ciel a vo vzťahu k dani z pridanej hodnoty [3], naposledy zmenenej a doplnenej smernicou 86/489/EHS [4].(3) Navyše by sa mali ustanoviť podrobné pravidlá týkajúce sa prostriedkov, pomocou ktorých sa môžu vykonávať prenosy údajov medzi orgánmi.(4) V záujme jednoznačnosti by mala byť nahradená smernica 77/794/EHS.(5) Opatrenia ustanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Výboru pre vymáhanie pohľadávok,PRIJALA TÚTO SMERNICU:KAPITOLA IVŠEOBECNÉ USTANOVENIAČlánok 1Táto smernica ustanovuje podrobné pravidlá vykonávania článku 4 odsek 2 a odsek 4, článku 5 odsek 2 a odsek 3, článku 7, článku 8, článku 9, článku 11, článku 12 odsek 1 a odsek 2, článku 14, článku 18 odsek 3 a článku 25 smernice 76/308/EHS.Táto smernica tiež ustanovuje podrobné pravidlá kurzového prepočtu a prevodu vymáhaním získaných súm, určenie minimálnej výšky pohľadávok, na základe ktorej môže vzniknúť požiadavka o pomoc, ako aj prostriedky, pomocou ktorých je možné vykonávať prenos údajov medzi orgánmi.Článok 2Pre účely tejto smernice:1. Prenos "pomocou elektronických prostriedkov" znamená prenos s použitím elektronického zariadenia na spracovanie (vrátane digitálneho zhusťovania) údajov a použitie drôtového spojenia, rádiového prenosu, optických technológií alebo iných elektromagnetických prostriedkov;2. Sieť "CCN/CSI" znamená spoločnú platformu založenú na Spoločnej komunikačnej sieti (CCN – Common Communication Network) a Spoločnom systémovom rozhraní (CSI – Common System Interface), ktorú vyvinulo spoločenstvo na zabezpečenie všetkých prenosov pomocou elektronických prostriedkov medzi príslušnými orgánmi v oblasti colného a daňového systému.KAPITOLA IIŽIADOSTI O INFORMÁCIEČlánok 3Žiadosť o informácie uvedená v článku 4 smernice 76/308/EHS sa vykonáva v písomnej forme v súlade so vzorom v prílohe I k tejto smernici. Ak sa prenos žiadosti nemôže vykonať pomocou elektronických prostriedkov, žiadosť musí niesť odtlačok úradnej pečiatky dožadujúceho orgánu a musí byť podpísaná úradníkom tohto orgánu riadne oprávneným na podanie takejto žiadosti.Tam, kde bola podobná žiadosť adresovaná akémukoľvek inému orgánu, dožadujúci orgán uvedie vo svojej žiadosti o informácie názov tohto orgánu.Článok 4Žiadosť o informácie sa môže vzťahovať na:1. dlžníka;2. akúkoľvek osobu zodpovednú za vyrovnanie pohľadávky podľa práva platného v členskom štáte, v ktorom sa nachádza dožadujúci orgán (ďalej len "členský štát dožadujúceho orgánu");3. akúkoľvek tretiu stranu majúcu v držbe majetok patriaci jednej z osôb spomínaných v bode 1 alebo 2.Článok 51. Dožiadaný orgán písomne potvrdí obdržanie žiadosti o informácie čo najskôr a v každom prípade do siedmich dní odo dňa obdržania takejto žiadosti.2. Okamžite po obdržaní žiadosti o informácie dožiadaný orgán, ak je to potrebné, požiada dožadujúci orgán o poskytnutie akýchkoľvek ďalších potrebných informácií. Dožadujúci orgán poskytne všetky ďalšie potrebné informácie, ku ktorým má bežne prístup.Článok 61. Dožiadaný orgán vykoná prenos jednotlivých požadovaných informácií dožadujúcemu orgánu akonáhle ich získa.2. Tam, kde všetky alebo niektoré z požadovaných informácií nie je možné získať v primeranom čase so zreteľom na konkrétny prípad, dožiadaný orgán o tom informuje dožadujúci orgán, pričom uvedie príslušné dôvody.V každom prípade do uplynutia šiestich mesiacov odo dňa potvrdenia o obdržaní žiadosti dožiadaný orgán informuje dožadujúci orgán o výsledku šetrení, ktoré vykonal s cieľom získania požadovaných informácií.Na základe informácií získaných od dožiadaného orgánu môže dožadujúci orgán požiadať dožiadaný orgán o pokračovanie šetrení. Táto žiadosť sa predkladá písomne do dvoch mesiacov odo dňa obdržania oznámenia o výsledku šetrení vykonaných dožiadaným orgánom a dožiadaný orgán s ňou zaobchádza v súlade s ustanoveniami uplatňovanými na pôvodnú žiadosť.Článok 7Ak sa dožiadaný orgán rozhodne nevyhovieť žiadosti o informácie, písomne oznámi dožadujúcemu orgánu dôvody, pre ktoré odmietol vyhovieť žiadosti, pričom špecifikuje ustanovenia článku 4 smernice 76/308/EHS, z ktorých vychádza. Takéto oznámenie vykoná dožiadaný orgán hneď ako prijme príslušné rozhodnutie a v každom prípade do troch mesiacov odo dňa potvrdenia o obdržaní žiadosti.Článok 8Dožadujúci orgán môže kedykoľvek stiahnuť žiadosť o informácie, ktorú poslal dožiadanému orgánu. Rozhodnutie o stiahnutí žiadosti sa dožiadanému orgánu oznamuje písomne.KAPITOLA IIIŽIADOSTI O OZNÁMENIEČlánok 9Žiadosť o oznámenie uvedená v článku 5 smernice 76/308/EHS sa vykonáva v písomnej forme v súlade so vzorom v prílohe II k tejto smernici. Spomínaná žiadosť musí niesť odtlačok úradnej pečiatky dožadujúceho orgánu a musí byť podpísaná úradníkom tohto orgánu riadne oprávneným na podanie takejto žiadosti.K žiadosti sa pripoja dve kópie právneho nástroja alebo rozhodnutia, oznámenie ktorého sa požaduje.Článok 10Žiadosť o oznámenie sa môže vzťahovať na akúkoľvek fyzickú alebo právnickú osobu, vo vzťahu ku ktorej sa v súlade s právom platným v členskom štáte dožadujúceho orgánu požaduje, aby bola informovaná o akomkoľvek právnom nástroji alebo rozhodnutí, ktoré sa týka tejto osoby.Pokiaľ tak nie je uvedené v právnom nástroji alebo rozhodnutí, ktorého oznámenie sa požaduje, žiadosť o oznámenie uvedie odkazy na predpisy platné v členskom štáte dožadujúceho orgánu, ktoré upravujú postup pri napadnutí pohľadávky alebo pri jej vymáhaní.Článok 111. Dožiadaný orgán potvrdí obdržanie žiadosti o oznámenie písomne čo najskôr a v každom prípade do siedmich dní odo dňa obdržania takejto žiadosti.Okamžite po obdržaní žiadosti o oznámenie prijme dožiadaný orgán opatrenia potrebné na vykonanie oznámenia v súlade s právom platným v členskom štáte, v ktorom sa tento orgán nachádza.Ak je to potrebné, ale bez toho, aby tým bol ohrozený posledný termín oznámenia uvedený v žiadosti o oznámenie, dožiadaný orgán požiada dožadujúci orgán o poskytnutie ďalších informácií.Dožadujúci orgán poskytne všetky ďalšie informácie, ku ktorým má bežne prístup.Dožiadaný orgán v žiadnom prípade nespochybní platnosť právneho nástroja alebo rozhodnutia, oznámenie ktorého sa požaduje.2. Dožiadaný orgán informuje dožadujúci orgán o dátume oznámenia akonáhle bolo toto oznámenie vykonané a to tak, že mu pošle späť jednu z kópií žiadosti s riadne vyhotoveným osvedčením na zadnej strane.KAPITOLA IVŽIADOSTI O VYMÁHANIE POHĽADÁVKY ALEBO O PREVENTÍVNE OPATRENIAČlánok 121. Žiadosti o vymáhanie pohľadávky alebo o preventívne opatrenia uvedené v článku 6 respektíve 13 smernice 76/308/EHS sa podávajú v písomnej forme v súlade so vzorom v prílohe III k tejto smernici.Takéto žiadosti, ktoré zahrnujú vyhlásenie, že podmienky ustanovené v smernici 76/308/EHS vo vzťahu k začatiu postupu týkajúceho sa vzájomnej pomoci sú splnené, musia niesť odtlačok úradnej pečiatky dožadujúceho orgánu a musia byť podpísané úradníkom riadne oprávneným na podanie takejto žiadosti.2. K žiadosti o vymáhanie pohľadávky alebo o preventívne opatrenia sa prikladá právny nástroj povoľujúci vynútenie pohľadávky. Vo vzťahu k niekoľkým pohľadávkam je možné vydať jeden právny nástroj tam, kde sa tieto pohľadávky týkajú jednej a tej istej osoby.Pre účely článkov 13 až 20 tejto smernice sa všetky pohľadávky, na ktoré sa vzťahuje ten istý právny nástroj povoľujúci vynútenie, považujú za také, ktoré predstavujú jednu pohľadávku.Článok 13Žiadosti o vymáhanie pohľadávky alebo o preventívne opatrenia sa môžu vzťahovať na ktorúkoľvek osobu uvedenú v článku 4.Článok 141. Ak je mena členského štátu dožiadaného orgánu odlišná od meny členského štátu dožadujúceho orgánu, dožadujúci orgán vyjadruje sumu pohľadávky, ktorá sa má vymáhať, v obidvoch menách.2. Prevodným kurzom, ktorý sa má použiť pre účely odseku 1, je ostatný predajný kurz zaznamenaný na najreprezentatívnejšom devízovom trhu alebo trhoch členského štátu dožadujúceho orgánu v deň, kedy je podpísaná žiadosť o vymáhanie pohľadávky.Článok 151. Dožiadaný orgán čo najskôr a v každom prípade do siedmich dní odo dňa obdržania žiadosti o vymáhanie pohľadávky alebo o preventívne opatrenia písomne:a) potvrdí obdržanie žiadosti;b) požiada dožadujúci orgán o doplnenie žiadosti, ak táto neobsahuje informácie alebo iné náležitosti spomínané v článku 7 smernice 76/308/EHS.Dožadujúci orgán poskytne všetky informácie, ku ktorým má prístup.2. Ak dožiadaný orgán nepodnikne potrebné kroky v lehote troch mesiacov ustanovenej v článku 8 smernice 76/308/EHS, informuje čo najskôr a v každom prípade do siedmich dní od uplynutia tejto lehoty dožadujúci orgán písomne o dôvodoch nedodržania lehoty.Článok 16Tam, kde v primeranom čase so zreteľom na konkrétny prípad nie je možné vymôcť celú pohľadávku alebo časť pohľadávky alebo nie je možné prijať preventívne opatrenia, dožiadaný orgán o tom informuje dožadujúci orgán, pričom uvedie príslušné dôvody.Najneskôr do uplynutia každej šesťmesačnej lehoty nasledujúcej po dni, kedy bolo potvrdené obdržanie žiadosti informuje dožiadaný orgán dožadujúci orgán o vývoji alebo o výsledku konania týkajúceho sa vymáhania pohľadávky alebo preventívnych opatrení.Na základe informácií získaných od dožiadaného orgánu môže dožadujúci orgán požiadať dožiadaný orgán o opätovné otvorenie konania týkajúceho sa vymáhania pohľadávky alebo preventívnych opatrení. Táto žiadosť sa podáva písomne do dvoch mesiacov odo dňa obdržania oznámenia o výsledku tohto konania a dožiadaný orgán s ňou zaobchádza v súlade s ustanoveniami uplatňovanými na pôvodnú žiadosť.Článok 171. Akékoľvek kroky v zmysle napadnutia pohľadávky alebo právneho nástroja povoľujúceho jej vynútenie podniknuté v členskom štáte dožadujúceho orgánu oznámi dožadujúci orgánu písomne dožiadanému orgánu okamžite po tom, čo bol dožadujúci orgán informovaný o takýchto krokoch.2. Ak zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia platné v členskom štáte dožiadaného orgánu nepovoľujú preventívne opatrenia alebo vymáhanie pohľadávky požadované podľa druhého pododseku článku 12 odsek 2 smernice 76/308/EHS, dožiadaný orgán o tom informuje dožadujúci orgán čo najskôr a v každom prípade do jedného mesiaca odo dňa obdržania oznámenia uvedeného v odseku 1.3. Akékoľvek kroky podniknuté v členskom štáte dožiadaného orgánu s cieľom vrátenia súm získaných vymáhaním alebo s cieľom náhrady v súvislosti s vymáhaním sporných pohľadávok podľa druhého pododseku článku 12 odsek 2 smernice 76/308/EHS oznámi dožiadaný orgán písomne dožadujúcemu orgánu okamžite po tom, čo bol dožiadaný orgán informovaný o takýchto krokoch.Dožiadaný orgán v čo najvyššej možnej miere zainteresuje dožadujúci orgán do konania súvisiaceho s vyrovnaním sumy, ktorá sa má vrátiť, a splatnej náhrady. Po odôvodnenej žiadosti zo strany dožiadaného orgánu vykoná dožadujúca strana prevod vrátených súm a vyplatenej náhrady do dvoch mesiacov odo dňa obdržania takejto žiadosti.Článok 181. Ak sa požiadavka o vymáhanie pohľadávky alebo o preventívne opatrenia stane bezdôvodnou v dôsledku zaplatenia pohľadávky alebo jej zrušenia alebo z akéhokoľvek iného dôvodu, dožadujúci orgán okamžite písomne informuje dožiadaný orgán, aby dožiadaný orgán mohol zastaviť všetky kroky, ktoré podnikol.2. Tam, kde sa z akéhokoľvek dôvodu upraví suma pohľadávky, ktorá je predmetom žiadosti o vymáhanie alebo o preventívne opatrenia, dožadujúci orgán okamžite písomne informuje dožiadaný orgán a ak je to potrebné vydá nový právny nástroj povoľujúci vynútenie pohľadávky.3. Ak úprava pohľadávky znamená zníženie sumy pohľadávky, dožiadaný orgán pokračuje v krokoch, ktoré podnikol s cieľom vymáhania pohľadávky alebo prijatia preventívnych opatrení, avšak tieto kroky sa obmedzia na sumu, ktorá z pôvodnej pohľadávky zostala.Ak v čase, kedy je dožiadaný orgán informovaný o znížení sumy pohľadávky dožiadaný orgán už vymohol sumu presahujúcu sumu, ktorá z pôvodnej pohľadávky zostala, avšak proces prevodu uvedený v článku 19 ešte nezačal, dožiadaný orgán zaplatí preplatenú sumu späť osobe k tomu oprávnenej.4. Ak úprava pohľadávky znamená zvýšenie sumy pohľadávky, dožadujúci orgán adresuje dožiadanému orgánu čo najskôr dodatočnú žiadosť o vymáhanie pohľadávky alebo o preventívne opatrenia.Pokiaľ je to možné, dodatočnou žiadosťou sa dožiadaný orgán zaoberá zároveň s pôvodnou žiadosťou od dožadujúceho orgánu. Tam, kde vzhľadom na štádium vývoja existujúceho konania nie je možné zlúčenie dodatočnej žiadosti s pôvodnou žiadosťou, sa od dožiadaného orgánu požaduje, aby vyhovel dodatočnej žiadosti len vtedy, ak sa týka sumy, ktorá nie je nižšia ako suma uvedená v článku 25 odsek 2.5. Na prepočítanie upravenej sumy pohľadávky na menu členského štátu dožiadaného orgánu použije dožadujúci orgán prevodný kurz použitý vo svojej pôvodnej žiadosti.Článok 19Akákoľvek suma, ktorú dožiadaný orgán vymáhaním získa, vrátane, ak je to vhodné, úroku uvedeného v článku 9 odsek 2 smernice 76/308/EHS, sa prevedie na dožadujúci orgán v mene členského štátu dožiadaného orgánu. Prevod sa vykoná do jedného mesiaca odo dňa, kedy bolo vymáhanie vykonané.Príslušné orgány členských štátov sa môžu dohodnúť na rôznych mechanizmoch prevodu súm, ktoré sú nižšie ako prah uvedený článku 25 odsek 2 tejto smernice.Článok 20Bez ohľadu na akékoľvek sumy, ktoré dožiadaný orgán získal ako úrok uvedený v článku 9 odsek 2 smernice 76/308/EHS, sa pohľadávka považuje za získanú vymáhaním úmerne k vymáhaniu sumy vyjadrenej v národnej mene členského štátu dožiadaného orgánu, na základe prepočítacieho kurzu uvedeného v článku 14 odsek 2 tejto smernice.KAPITOLA VPRENOS ÚDAJOVČlánok 211. Všetky informácie oznamované písomne podľa tejto smernice sa, pokiaľ je to možné, prenášajú len pomocou elektronických prostriedkov, s výnimkou:a) žiadosti o oznámenie uvedenej v článku 5 smernice 76/308/EHS a právneho nástroja alebo rozhodnutia, ktorých oznámenie sa požaduje;b) žiadostí o vymáhanie pohľadávky alebo o preventívne opatrenia uvedené v článku 6 respektíve 13 smernice 76/308/EHS a právneho nástroja povoľujúceho vynútenie pohľadávky.2. Príslušné orgány členských štátov sa môžu dohodnúť na upustení od písomného oznamovania žiadostí a právnych nástrojov špecifikovaných v odseku 1.Článok 22Každý členský štát určí ústredný úrad s hlavnou zodpovednosťou za komunikáciu pomocou elektronických prostriedkov s inými členskými štátmi. Tento úrad je napojený na sieť CCN/CSI.Ak je v niektorom členskom štáte ustanovených, s cieľom uplatňovania tejto smernice, niekoľko orgánov, ústredný úrad je zodpovedný za posielanie všetkých oznámení pomocou elektronických prostriedkov medzi týmito orgánmi a ústrednými úradmi iných členských štátov.Článok 231. Tam, kde príslušné orgány členských štátov uchovávajú informácie v elektronických databázach a vymieňajú si takéto informácie pomocou elektronických prostriedkov, prijmú všetky potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa s akýmikoľvek informáciami prenášanými v akejkoľvek forme podľa tejto smernice zaobchádzalo ako s dôvernými.Na tieto informácie sa vzťahuje povinnosť profesionálneho tajomstva a uplatňuje sa na ne ochrana poskytovaná podobným informáciám podľa vnútroštátneho práva členského štátu, ktorý tieto informácie prijal.2. Informácie uvedené v odseku 1 je možné sprístupniť len osobám a orgánom uvedeným v článku 16 smernice 76/308/EHS.Takéto informácie sa môžu použiť v súvislosti so súdnym alebo správnym konaním začatým s cieľom vymáhania poplatkov, ciel, daní a iných opatrení uvedených v článku 2 smernice 76/308/EHS.Osoby riadne akreditované Bezpečnostným akreditačným orgánom Európskej komisie môžu mať k týmto informáciám prístup len pokiaľ je to potrebné s cieľom servisu, údržby a rozvoja siete CCN/CSI.3. Tam, kde príslušné orgány členských štátov komunikujú pomocou elektronických prostriedkov, prijmú všetky potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby mali všetky prenosy údajov riadne úradné oprávnenie.Článok 24Informácie a iné náležitosti oznamované dožiadaným orgánom dožadujúcemu orgánu sa poskytujú v úradnom jazyku alebo v jednom z úradných jazykov členského štátu dožiadaného orgánu alebo v inom jazyku, na ktorom sa dohodne dožadujúci orgán s dožiadaným orgánom.KAPITOLA VIPRIJATIE A ODMIETNUTIE ŽIADOSTÍ O POMOCČlánok 251. Žiadosť o pomoc môže podať dožadujúci orgán buď vo vzťahu k jednej pohľadávke alebo k niekoľkým pohľadávkam, ak sú tieto vymáhateľné od jednej a tej istej osoby.2. Žiadosť o pomoc nie je možné podať, ak je celková výška príslušnej pohľadávky alebo pohľadávok uvedených v článku 2 smernice 76/308/EHS nižšia ako 1500 EUR.Článok 26Ak sa dožiadaný orgán rozhodne podľa prvého odseku článku 14 smernice 76/308/EHS odmietnuť žiadosť o pomoc, písomne oznámi dožadujúcemu orgánu dôvody tohto odmietnutia. Takéto oznámenie vykoná dožiadaný orgán hneď ako prijme príslušné rozhodnutie a v každom prípade do troch mesiacov odo dňa obdržania žiadosti o pomoc.KAPITOLA VIIMECHANIZMY SÚVISIACE S ÚHRADOU VÝDAVKOVČlánok 27Každý členský štát vymenuje najmenej jedného úradníka riadne oprávneného dojednávať mechanizmy úhrady výdavkov podľa článku 18 odsek 3 smernice 76/308/EHS.Článok 281. Ak sa dožiadaný orgán rozhodne požiadať o mechanizmy úhrady výdavkov, písomne oznámi dožadujúcemu orgánu dôvody pre svoje stanovisko, že vymáhanie pohľadávky predstavuje osobitný problém, znamená vysoké výdavky alebo že súvisí s bojom proti organizovanému zločinu.Dožiadaný orgán priloží podrobný odhad výdavkov, vo vzťahu ku ktorým požaduje úhradu zo strany dožadujúceho orgánu.2. Dožiadaný orgán potvrdí obdržanie žiadosti o mechanizmy úhrady výdavkov písomne čo najskôr a v každom prípade do siedmich dní odo dňa obdržania takejto žiadosti.Do dvoch mesiacov odo dňa potvrdenia obdržania spomínanej žiadosti informuje dožadujúci orgán dožiadaný orgán, či a v akej miere súhlasí s navrhovanými mechanizmami úhrady výdavkov.3. Ak sa medzi dožadujúcim a dožiadaným orgánom nedosiahne dohoda ohľadom mechanizmov úhrady výdavkov, dožiadaný orgán pokračuje v konaní týkajúcom sa vymáhania pohľadávky obvyklým spôsobom.KAPITOLA VIIIZÁVEREČNÉ USTANOVENIAČlánok 29Každý členský štát informuje Komisiu každoročne do 15. marca, pokiaľ možno pomocou elektronických prostriedkov, o uplatňovaní postupov ustanovených v smernici 76/308/EHS a o výsledkoch dosiahnutých v predchádzajúcom kalendárnom roku, v súlade so vzorom uvedeným v prílohe IV k tejto smernici.Článok 30Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 30. apríla 2003. Bezodkladne o tom budú informovať Komisiu.Keď členské štáty prijmú tieto ustanovenia, tieto musia obsahovať odkaz na túto smernicu alebo ich takýto odkaz musí sprevádzať pri príležitosti ich úradného uverejnenia. Členské štáty určia, ako sa má takýto odkaz vykonať.Článok 31Komisia informuje ostatné členské štáty o opatreniach, ktoré jednotlivé členské štáty prijmú s cieľom vykonania tejto smernice.Každý členský štát oznámi ostatným členským štátom a Komisii názvy a adresy príslušných orgánov s cieľom uplatňovania tejto smernice, ako aj mená a adresy úradníkov oprávnených dojednávať mechanizmy podľa článku 18 odsek 3 smernice 76/308/EHS.Článok 32Týmto sa zrušuje smernica 77/794/EHS.Odkazy na zrušenú smernicu sa vykladajú ako odkazy na túto smernicu.Článok 33Táto smernica nadobúda účinnosť 20. deň nasledujúci po dni jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 34Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 9. decembra 2002.Za KomisiuFrederik Bolkesteinčlen Komisie[1] Ú. v. ES L 73, 19.3.1976, s. 18.[2] Ú. v. ES L 175, 28.6.2001, s. 17.[3] Ú. v. ES L 333, 24.12.1977, s. 11.[4] Ú. v. ES L 283, 4.10.1986, s. 23.--------------------------------------------------PRÍLOHA I+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------PRÍLOHA II+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------PRÍLOHA III+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------PRÍLOHA IV+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Smernica Rady z 20. júla 1970 o zavádzaní metód spoločenstva na odber vzoriek a metód analýz na úradné kontroly krmív

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31970L0373

Úradný vestník L 170 , 03/08/1970 S. 0002 - 0003 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 3 S. 0061  Dánske špeciálne vydanie: Série I Kapitola 1970(II) S. 0471  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 3 S. 0061  Anglické špeciálne vydanie: Série I Kapitola 1970(II) S. 0535  Grécke špeciálne vydanie: Kapitola 03 Zväzok 5 S. 0156  Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 03 Zväzok 4 S. 0016  Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 03 Zväzok 4 S. 0016

		Smernica Radyz 20. júla 1970o zavádzaní metód spoločenstva na odber vzoriek a metód analýz na úradné kontroly krmív(70/373/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, najmä na jej články 43 a 100,so zreteľom na návrh Komisie,so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu,so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru,keďže výroba, predaj a použitie krmív sú v Európskom hospodárskom spoločenstve pomerne významnou činnosťou;keďže živočíšna výroba v poľnohospodárstve do veľkej miery závisí od použitia vhodných kvalitných krmív;keďže existencia pravidiel týkajúcich sa krmív je rozhodujúca pre zvýšenie poľnohospodárskej produktivity;keďže zavedenie opatrení spoločenstva týkajúcich sa kvality a zloženia krmív používaných v Európskom hospodárskom spoločenstve si vyžaduje, aby sa zaviedli jednotné metódy odberu vzorky a metódy analýz, ktoré majú používať orgány členských štátov na vykonávanie úradných kontrol;keďže okrem toho metódy odberu vzorky a metódy analýz používané na kontrolu súladu s ich vnútroštátnymi normami, ktoré zostávajú v platnosti, musia byť rovnaké v rámci celého spoločenstva;keďže určité členské štáty už používajú úradné metódy odberu vzorky a metódy analýz a tieto sa do určitej miery odlišujú, pokiaľ ide o ich základné zásady; keďže tieto metódy priamo ovplyvňujú zriadenie a fungovanie spoločného trhu, a preto by mali byť zosúladené;keďže zavedenie jednotných metód je čisto vykonávacie opatrenie technického a vedeckého charakteru; keďže je potrebné vyvinúť rýchly postup, zlepšiť a rozšíriť tieto metódy; keďže, aby sa uľahčilo prijatie týchto opatrení, mal by sa ustanoviť postup na zavedenie úzkej spolupráce medzi členskými štátmi a Komisiou v rámci Stáleho výboru pre krmivá,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Členské štáty prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby sa úradné kontroly krmív na účely kontroly súladu s požiadavkami vyplývajúcimi z ustanovení ustanovených podľa zákona, predpisu alebo administratívneho opatrenia, pokiaľ ide o kvalitu a zloženie krmív, vykonávali pri použití metód spoločenstva na odber vzoriek a metód analýz, ktoré sa musia ustanoviť v smerniciach uvedených v článku 2.Článok 2Metódy uvedené v článku 1 sa zavedú smernicou a v súlade s postupom uvedeným v článku 3, pričom sa zohľadnia súčasné vedecké a technické poznatky a osvedčené metódy.Uvedené smernice ustanovia primerané lehoty na začlenenie týchto metód do vnútroštátnych ustanovení.Článok 31. Ak sa má dodržiavať postup uvedený v tomto článku, záležitosti postúpi predseda, a to z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť zástupcu členského štátu, Stálemu výboru pre krmivá (ďalej len "výbor") zriadeného rozhodnutím Rady z 20. júla 1970 [1].2. Zástupca Komisie predloží výboru návrh opatrení, ktoré sa majú prijať. Výbor poskytne svoje stanovisko k návrhu v rámci lehoty stanovenej predsedom podľa naliehavosti záležitosti. Stanoviská sa budú zasielať na základe väčšiny dvanástich hlasov, pričom hlasy členských štátov sa vážia podľa ustanovení v článku 148 (2) zmluvy. Predseda nehlasuje.3. a) Komisia prijme predpokladané opatrenia, ak sú v súlade so stanoviskom výboru.b) Ak predpokladané opatrenia nie sú v súlade so stanoviskom výboru alebo ak sa neposkytlo žiadne stanovisko, Komisia bezodkladne predloží Rade návrh týkajúci sa opatrení, ktoré sa majú prijať. Rada koná na základe rozhodnutia kvalifikovanej väčšiny.c) Ak Rada nekonala do troch mesiacov od podania návrhu Rade, navrhované opatrenia prijme Komisia.Článok 4Ustanovenia článku 3 sa budú uplatňovať osemnásť mesiacov od dátumu, kedy vec bola prvýkrát oznámená Komisii, a to buď podľa článku 3 (1) alebo podľa akéhokoľvek zodpovedajúceho ustanovenia.Článok 5Členské štáty príjmu zákony, iné právne predpisy a administratívne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do jedného roka po ich oznámení. Bezodkladne o tom budú informovať Komisiu.Článok 6Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 20. júla 1970Za RadupredsedaW. Scheel[1] Ú. v. ES L 170, 3. 8. 1970, s. 1.--------------------------------------------------


title: Smernica 2001/81/ES Európskeho parlamentu a Rady z 23. októbra 2001 o národných emisných stropoch pre určité látky znečisťujúce ovzdušie

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32001L0081

Úradný vestník L 309 , 27/11/2001 S. 0022 - 0030

		Smernica 2001/81/ES Európskeho parlamentu a Radyz 23. októbra 2001o národných emisných stropoch pre určité látky znečisťujúce ovzdušieEURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 175 ods. 1,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [2],so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov [3],konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy [4], v zmysle spoločného textu schváleného Zmierovacím výborom dňa 2. augusta 2001,keďže:(1) Rada a zástupcovia vlád členských štátov, ktorí sa stretli na zasadaní Rady o programe politiky a činnosti Európskeho spoločenstva týkajúceho sa životného prostredia a udržateľného rozvoja [5], vo svojej rezolúcii z 1. februára 1993 prijali všeobecný prístup a stratégiu piateho akčného programu pre životné prostredie, ktorý si stanovuje za cieľ neprekračovanie kritických záťaží a úrovní acidifikácie v spoločenstve. Program vyžaduje, aby boli všetci ľudia účinne chránení pred rizikami, ktoré pre zdravie predstavuje znečistenie ovzdušia a aby povolené úrovne znečistenia zohľadňovali ochranu životného prostredia. Program taktiež vyžaduje, aby sa smerné hodnoty Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) stali povinnými aj na úrovni spoločenstva.(2) Členské štáty podpísali Göteborský protokol Európskej hospodárskej Komisie OSN (EHK OSN) z 1. decembra 1999 k Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov, znižovaní acidifikácie, eutrofizácie a prízemného ozónu.(3) Rozhodnutie č. 2179/98/ES Európskeho parlamentu a Rady z 24. septembra 1998 o revízii programu politiky a činnosti Európskeho spoločenstva týkajúceho sa životného prostredia a trvalo udržateľného rozvoja "Smerom k trvalej udržateľnosti" [6] uvádza, že je potrebné venovať zvláštnu pozornosť rozvoju a vykonávaniu stratégie, s cieľom zabezpečiť, aby nedochádzalo k prekračovaniu kritických záťaží acidifikačnými, eutrofizačnými a fotochemickými látkami znečisťujúcimi ovzdušie.(4) Smernica Rady 92/72/EHS z 21. septembra 1992 o znečisťovaní ovzdušia ozónom [7] vyžaduje, aby Komisia predložila Rade správu o vyhodnotení fotochemického znečistenia v spoločenstve a priložila k nej, ak by to považovala za potrebné, aj návrhy na kontrolu znečisťovania ovzdušia prízemným ozónom a v prípade potreby aj návrhy na znižovanie emisií prekurzorov ozónu.(5) Značné oblasti spoločenstva sú vystavené usádzaniu acidifikačných a eutrofizačných látok v takých úrovniach, ktoré majú nepriaznivý vplyv na životné prostredie. Smerné hodnoty WHO na ochranu zdravia obyvateľstva a vegetácie pred fotochemickým znečistením sú vo všetkých členských štátoch značne prekračované.(6) Prekračovanie kritických záťaží by sa preto malo postupne odstraňovať a mali by sa začať dodržiavať smerné úrovne.(7) V súčasnosti nie je možné splniť dlhodobé ciele zamerané na odstránenie nepriaznivých vplyvov acidifikácie a na zníženie vystavenia obyvateľstva a životného prostredia účinkom prízemného ozónu na smerné hodnoty, ktoré stanovila WHO. Je preto nevyhnutné stanoviť predbežné environmentálne ciele pre acidifikáciu a znečistenie ovzdušia prízemným ozónom, z ktorých budú vychádzať potrebné opatrenia na znižovanie tohto znečistenia.(8) Predbežné environmentálne ciele a opatrenia na ich dosiahnutie by mali zohľadňovať technickú realizovateľnosť a s nimi súvisiace náklady a prínosy. Takéto opatrenia by mali zabezpečiť, aby každá vykonaná činnosť bola pre spoločenstvo nákladovo efektívna ako celok a aby zohľadňovala potrebu predchádzať vzniku neprimeraných nákladov pre jednotlivé členské štáty.(9) Znečisťovanie presahujúce hranice štátov prispieva k acidifikácii, eutrofizácii pôdy a tvorbe prízemného ozónu, ktorých znižovanie si vyžaduje koordinovanú činnosť spoločenstva.(10) Zníženie emisií znečisťujúcich látok, ktoré spôsobujú acidifikáciu a vystavenie prízemnému ozónu, bude mať za následok zníženie eutrofizácie pôdy.(11) Súbor národných stropov pre emisie oxidu siričitého, oxidov dusíka, prchavých organických zlúčenín a amoniaku každého členského štátu je nákladovo efektívnym spôsobom na dosiahnutie predbežných environmentálnych cieľov. Tieto emisné stropy umožnia spoločenstvu a členským štátom flexibilitu pri rozhodovaní o tom, ako ich dodržať.(12) Členské štáty by mali byť zodpovedné za vykonávacie opatrenia na dodržiavanie národných emisných stropov. Bude nevyhnutné hodnotiť pokrok pri dosahovaní emisných stropov. Preto je potrebné vypracovať a oznámiť Komisii národné programy znižovania emisií, ktoré by mali obsahovať informácie o opatreniach prijatých alebo plánovaných na dodržanie emisných stropov.(13) V súlade s princípom subsidiarity, ktorý je uvedený v článku 5 zmluvy, a berúc do úvahy najmä princíp prevencie, nemôžu členské štáty samé splniť cieľ tejto smernice, konkrétne obmedziť emisie acidifikačných a eutrofizačných znečisťujúcich látok a prekurzorov ozónu, kvôli prenosu znečisťujúcich látok cez hranice štátov, a preto je lepšie dosiahnuteľný na úrovni spoločenstva; v súlade s princípom proporcionality táto smernica nepresahuje rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie tohto účelu.(14) Mala by sa včas vykonať revízia pokroku, ktorý členské štáty urobia pri dodržiavaní emisných stropov, ako aj revízia rozsahu, v akom pravdepodobne uplatňovanie limitov prispeje k splneniu predbežných environmentálnych cieľov v celom spoločenstve. Táto revízia by mala taktiež zohľadniť vedecký a technický pokrok, vývoj právnych predpisov spoločenstva a znižovanie emisií mimo spoločenstva, osobitnú pozornosť by mala okrem iného venovať aj pokroku dosiahnutému pristupujúcimi kandidátskymi krajinami. V rámci tejto revízie by mala Komisia uskutočniť ďalšie preskúmanie nákladov a prínosov emisných stropov, vrátane efektívnosti nákladov, marginálnych nákladov a prínosov a sociálno-ekonomického dopadu a dopadu na konkurencieschopnosť. Pri revízii by sa mali zvážiť obmedzenia pôsobnosti tejto smernice.(15) Komisia by mala na tento účel pripraviť správu pre Európsky parlament a Radu a ak by to považovala za nevyhnutné aj návrh príslušných zmien a doplnkov tejto smernice, berúc do úvahy vplyv príslušných právnych predpisov spoločenstva, ktoré okrem iného stanovujú emisné limity a výrobné normy pre relevantné zdroje emisií a medzinárodné predpisy týkajúce sa emisií z lodí a lietadiel.(16) Námorná doprava významne prispieva k emisiám oxidu siričitého a oxidov dusíka a taktiež ku koncentráciám a usádzaniu látok znečisťujúcich ovzdušie v spoločenstve, preto je potrebné tieto emisie znižovať. článok 7 ods. 3 smernice Rady 1999/32/ES z 26. apríla 1999, ktorá sa týka znižovania obsahu síry v určitých tekutých palivách a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 93/12/EHS [8] vyžaduje, aby Komisia zvážila, ktoré opatrenia by bolo možné prijať na zníženie príspevku k acidifikácii zo spaľovania námorných palív, iných ako sú uvedené v článku 2 ods. 3 zmienenej smernice.(17) Členské štáty by sa mali snažiť podľa možnosti čo najskôr ratifikovať prílohu VI Medzinárodného dohovoru o ochrane pred znečisťovaním z lodí (MARPOL).(18) Kvôli cezhraničnej povahe zvyšovania acidifikácie a znečistenia ozónom by mala Komisia pokračovať v ďalšom skúmaní potreby vývoja harmonizovaných opatrení spoločenstva, bez toho, aby bol dotknutý článok 18 smernice Rady 96/61/ES z 24. septembra 1996 týkajúcej sa integrovanej prevencie a kontroly znečisťovania [9], s cieľom predchádzať narušovaniu hospodárskej súťaže a brať do úvahy rovnováhu medzi prínosmi a nákladmi tejto činnosti.(19) Ustanovenia tejto smernice by sa mali uplatňovať bez toho, aby bol dotknuté právne predpisy spoločenstva upravujúce emisie týchto znečisťujúcich látok z konkrétnych zdrojov a na ustanovenia smernice Rady 96/61/ES vo vzťahu k hodnotám emisných limitov a používaní najlepších dostupných techník.(20) Emisné inventúry sú nevyhnutné pre monitorovanie pokroku pri dosahovaní emisných stropov a musia sa vypočítavať podľa medzinárodnej dohodnutej metodiky a pravidelne nahlasovať Komisii a Európskej agentúre životného prostredia (EEA).(21) Členské štáty by mali ustanoviť pravidlá o pokutách za porušenie ustanovení tejto smernice a zabezpečiť, aby sa uplatňovali. Pokuty by mali byť účinné, primerané a odrádzajúce.(22) Opatrenia nevyhnutné na vykonávanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktoré stanovuje postupy pre výkon vykonávacích právomocí zverených Komisii [10].(23) Komisia a členské štáty by mali s cieľom dosiahnutia cieľov tejto smernice spolupracovať na medzinárodnej úrovni,PRIJALI TÚTO SMERNICU:Článok 1CieľCieľom tejto smernice je obmedziť emisie acidifikačných a eutrofizačných znečisťujúcich látok a prekurzorov ozónu s cieľom zlepšenia ochrany životného prostredia a zdravia obyvateľstva v spoločenstve pred nepriaznivými účinkami acidifikácie, eutrofizácie pôdy a prízemného ozónu a dosiahnutie pokroku pri dlhodobých cieľoch zameraných na neprekračovanie kritických úrovní a záťaží a na efektívnu ochranu všetkých ľudí pred známymi zdravotnými rizikami, ktoré spôsobuje znečistenie ovzdušia, zavedením národných emisných stropov, použitím rokov 2010 a 2020 ako referenčné roky a prostredníctvom postupných revízií uvedených v článkoch 4 a 10.Článok 2PôsobnosťTáto smernica sa vzťahuje na emisie zo všetkých zdrojov znečisťujúcich látok uvedených v článku 4, ktoré vznikajú následkom ľudskej činnosti a nachádzajú sa na území členských štátov a v ich výhradných hospodárskych zónach.Nevzťahuje sa na:a) emisie z medzinárodnej námornej dopravy;b) emisie z lietadiel okrem emisií cyklu pristávania a štartu;c) pre Španielsko: emisie na Kanárskych ostrovoch;d) pre Francúzsko: emisie v zámorských departementoch;e) pre Portugalsko: emisie na Madeire a Azorách.Článok 3DefinícieNa účely tejto smernice:a) "AOT 40" znamená sumu rozdielov medzi hodinovými koncentráciami prízemného ozónu vyššími ako 80 μg/m3 (= 40 ppb) a 80 μg/m3 nameranými počas hodín za denného svetla akumulovaných v období od mája do júna každého roku;b) "AOT 60" znamená sumu rozdielov medzi hodinovými koncentráciami prízemného ozónu vyššími ako 120 μg/m3 (= 60 ppb) a 120 μg/m3 za celý rok;c) "kritická záťaž" znamená kvantitatívny odhad pôsobenia jednej alebo niekoľkých znečisťujúcich látok, pod ktorým sa podľa súčasných poznatkov nevyskytujú významné negatívne vplyvy na určené citlivé zložky životného prostredia;d) "kritická úroveň" znamená koncentrácie znečisťujúcich látok v atmosfére, nad úrovňou ktorých sa podľa súčasných poznatkov môžu vyskytnúť priame nepriaznivé vplyvy na príjemcov, ako sú napríklad ľudia, rastliny, ekosystémy alebo materiály;e) "emisie" znamenajú uvoľňovanie látok z bodového alebo difúzneho zdroja do atmosféry;f) "štvorec siete" znamená štvorec 150 km x 150 km, ktorý sa používa ako rozlíšenie pri mapovaní kritických záťaží v európskom merítku a taktiež pri monitorovaní emisií a usadzovania znečisťujúcich látok v rámci Európskeho programu spolupráce pri monitorovaní a hodnotení diaľkového prenosu znečisťujúcich látok v Európe (EMEP);g) "pristávací a štartovací cyklus" znamená cyklus zastúpený nasledujúcimi dobami v každom prevádzkovom móde: približovanie 4,0 minúty; taxi/chod naprázdno na zemi 26,0 minút; vzlietnutie 0,7 minúty; stúpanie 2,2 minúty;h) "národný emisný strop" znamená maximálne množstvo látky vyjadrené v kilotonách, ktoré môže členský štát emitovať v jednom roku;i) "oxidy dusíka" a "NOx" znamenajú oxid dusnatý a oxid dusičitý vyjadrené ako oxid dusičitý;j) "prízemný ozón" znamená ozón v najnižších častiach troposféry;k) "prchavé organické zlúčeniny" a "POZ" znamenajú všetky organické zlúčeniny vznikajúce pri ľudskej činnosti, iné ako metán, ktoré môžu produkovať fotochemické oxidanty reakciou s oxidmi dusíka za prítomnosti slnečného svetla.Článok 4Národné emisné stropy1. Najneskôr do roku 2010 obmedzia členské štáty svoje ročné národné emisie znečisťujúcich látok oxidu siričitého (SO2), oxidov dusíka (NOx), prchavých organických zlúčenín (POZ) a amoniaku (NH3) na množstvá neprevyšujúce emisné stropy uvedené v prílohe I, berúc do úvahy všetky úpravy uvedené v opatreniach spoločenstva prijatých na základe správ uvedených v článku 9.2. Členské štáty zabezpečia, aby po roku 2010 už nedochádzalo k prekročeniam emisných stropov uvedených v prílohe I.Článok 5Predbežné environmentálne cieleNárodné emisné stropy uvedené v prílohe I musia do roku 2010 po všetkých stránkach spĺňať nasledujúce predbežné environmentálne ciele platné pre spoločenstvo ako celok:a) AcidifikáciaVoblastiach, v ktorých sú prekročené kritické záťaže, sa tieto musia znížiťnajmenej o 50 % (v každom štvorci siete) v porovnaní so situáciou v roku 1990.b) Pôsobenie prízemného ozónu na zdraviePrízemný ozón nad hranicou kritickou pre ľudské zdravie (AOT60 = 0) sa zníži o dve tretiny v každom štvorci siete v porovnaní so situáciou v roku 1990. Okrem toho záťaž prízemným ozónom nesmie v žiadnom štvorci siete prekročiť absolútny limit 2,9 ppm.h.c) Pôsobenie prízemného ozónu na vegetáciuPrízemný ozón nad hranicou kritickou pre plodiny a poloprírodnú vegetáciu (AOT40 = 3 ppm.h) sa zníži o jednu tretinu v každom štvorci siete v porovnaní so situáciou v roku 1990. Okrem toho nesmie záťaž prízemným ozónom prevýšiť absolútny limit 10 ppm.h vyjadrený ako prekročenie kritickej úrovne 3 ppm.h v ktoromkoľvek štvorci siete.Článok 6Národné programy1. Členské štáty najneskôr do 1. októbra 2002 vypracujú programy postupného znižovania národných emisií znečisťujúcich látok uvedených v článku 4 s cieľom dodržať najneskôr do roku 2010 aspoň národné emisné stropy uvedené v prílohe I.2. Národné programy musia obsahovať informácie o prijatých a plánovaných postupoch a o opatreniach a kvantifikovaných odhadoch vplyvu týchto postupov a opatrení na emisie znečisťujúcich látok v roku 2010. Je potrebné v nich uviesť aj očakávané výrazné zmeny v geografickom rozložení národných emisií.3. Členské štáty do 1. októbra 2006 národné programy podľa potreby zaktualizujú a zrevidujú.4. Členské štáty sprístupnia verejnosti a príslušným organizáciám, ako sú napríklad environmentálne organizácie, programy vypracované v súlade s odsekmi 1, 2 a 3. Informácie sprístupnené verejnosti a organizáciám podľa tohto odseku musia byť jasné, zrozumiteľné a ľahko prístupné.Článok 7Emisné inventúry a projekcie1. Členské štáty pripravia a každoročne zaktualizujú národné emisné inventúry a emisné projekcie na rok 2010 pre znečisťujúce látky uvedené v článku 4.2. Členské štáty vypracujú emisné inventúry a projekcie za použitia metodík uvedených v prílohe III.3. Komisia za pomoci Európskej agentúry životného prostredia a v spolupráci s členskými štátmi a na základe poskytnutých informácií vypracuje inventúry a projekcie znečisťujúcich látok uvedených v článku 4. Tieto inventúry a projekcie musia byť prístupné verejnosti.4. Každá aktualizácia metodík, ktoré sa majú použiť podľa prílohy III, sa vykoná v súlade s postupom uvedeným v článku 13 ods. 2.Článok 8Správy členských štátov1. Členské štáty každý rok najneskôr do 31. decembra nahlásia Komisii a Európskej agentúre životného prostredia svoje národné emisné inventúry a emisné projekcie na rok 2010 vypracované v súlade s článkom 7. Oznámia svoje konečné emisné inventúry za predminulý rok a svoje predbežné emisné inventúry za predchádzajúci rok. Emisné projekcie musia obsahovať informácie umožňujúce kvantitatívne chápanie kľúčových socio-ekonomických predpokladov použitých pri ich príprave.2. Najneskôr do 31. decembra 2002 členské štáty oznámia Komisii programy vypracované v súlade s článkom 6 ods. 1 a 2.Najneskôr do 31. decembra 2006 členské štáty oznámia Komisii aktualizované programy vypracované v súlade s článkom 6 ods. 3.3. Komisia zašle obdržané národné programy ostatným členským štátom do jedného mesiaca od dátumu ich prijatia.4. V súlade s postupom uvedeným v článku 13 ods. 2 prijme Komisia ustanovenia na zabezpečenie dôsledného a transparentného zasielania národných programov.Článok 9Správy Komisie1. V rokoch 2004 a 2008 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správy o pokroku dosiahnutom pri uplatňovaní národných emisných stropov uvedených v prílohe I a o rozsahu v akom sa do roku 2010 očakáva splnenie predbežných environmentálnych cieľov uvedených v článku 5 a o rozsahu, v akom by mohli byť splnené dlhodobé ciele uvedené v článku 1 do roku 2020. Tieto správy musia obsahovať ekonomické zhodnotenie, vrátane posúdenia efektívnosti nákladov, posúdenie marginálnych nákladov a prínosov a socio-ekonomického dopadu uplatňovania národných emisných stropov na konkrétne členské štáty a odvetvia. Taktiež musia obsahovať prehľad obmedzení pôsobnosti tejto smernice, ktorá je definovaná v článku 2 a hodnotenie rozsahu prípadného ďalšieho zníženia emisií potrebného na splnenie predbežných environmentálnych cieľov uvedených v článku 5. Tieto správy musia zohľadňovať správy predložené členskými štátmi podľa článku 8 ods. 1 a 2, a okrem iného aj:a) všetky nové právne predpisy, ktoré by mohli byť prijaté a ktoré by stanovovali emisné limity a výrobné normy pre príslušné zdroje emisií;b) vývoj najlepších dostupných techník v rámci výmeny informácií podľa článku 16 smernice 96/61/ES;c) ciele znižovania emisií na rok 2008 pre emisie oxidu siričitého a oxidov dusíka z existujúcich veľkých spaľovacích zariadení, nahlásené členskými štátmi podľa smernice 2001/80/ES Európskeho parlamentu a Rady z 23. októbra 2001 o obmedzovaní emisií určitých znečisťujúcich látok do ovzdušia z veľkých spaľovacích zariadení [11];d) zníženia emisií a záväzky tretích štátov, s osobitným zameraním na opatrenia, ktoré majú byť prijaté v pristupujúcich kandidátskych krajinách a na možnosť ďalšieho znižovania emisií v regiónoch v blízkosti spoločenstva;e) všetky nové právne predpisy spoločenstva a všetky medzinárodné predpisy týkajúce sa emisií z lodí a lietadiel;f) vývoj dopravy a ďalšie akcie na kontrolu emisií z dopravy;g) vývoj v oblasti poľnohospodárstva, nové projekcie stavu hospodárskych zvierat a zdokonalenie metód znižovania emisií v poľnohospodárskom odvetví;h) všetky veľké zmeny na trhoch s energiou v jednotlivých členských štátoch a nové predpovede odrážajúce kroky podniknuté členskými štátmi na splnenie medzinárodných záväzkov vo vzťahu k zmene klímy;i) posudzovanie súčasných a predpokladaných prípadov prekročenia kritických záťaží a smerných hodnôt WHO pre prízemný ozón;j) možnosť identifikácie navrhovaného predbežného cieľa na zníženie eutrofizácie pôdy;k) nové technické a vedecké údaje vrátane posúdenia neistôt v:i) národných emisných inventúrach;ii) vstupných referenčných údajoch;iii) poznatkoch o prenose znečisťujúcich látok cez hranice štátov a o ich usadzovaní;iv) hodnotách kritických záťaží a úrovní;v) použitých modeloch;a posúdenie výslednej neistoty národných emisných stropov potrebných na splnenie predbežných environmentálnych cieľov uvedených v článku 5;l) či je potrebné predchádzať vzniku neprimerane vysokých nákladov v jednotlivých členských štátoch;m) porovnanie modelových výpočtov s pozorovaním acidifikácie, eutrofizácie a prízemného ozónu s cieľom zdokonaliť modely;n) kde to prichádza do úvahy, aj možné použitie príslušných ekonomických nástrojov.2. V roku 2012 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o dodržiavaní stropov uvedených v prílohe I a o pokroku dosiahnutom pri plnení predbežných environmentálnych cieľov uvedených v článku 5 a dlhodobých cieľov uvedených v článku 1. Táto správa musí zohľadniť správy predložené členskými štátmi podľa článku 8 ods. 1 a 2, ako aj záležitosti uvedené v písm. a) až n) odseku 1.Článok 10Revízia1. Správy uvedené v článku 9 zohľadnia faktory uvedené v článku 9 ods. 1 Pri prípravách každej správy Komisia vykoná revíziu tejto smernice v zmysle týchto faktorov, pokroku dosiahnutého do roku 2010 pri uplatňovaní emisných stropov, vedeckého a technického pokroku a z hľadiska situácie týkajúcej sa pokroku pri dosahovaní predbežných cieľov tejto smernice a dlhodobých cieľov neprekračovania kritických záťaží a úrovní a v zmysle usmernenia WTO o kvalite ovzdušia pre ozón.2. Pri revízii, ktorá sa má ukončiť v roku 2004, sa vykoná vyhodnotenie indikatívnych emisných stropov pre spoločenstvo ako celok, ktoré sú uvedené v prílohe II. Vyhodnotenie týchto indikatívnych stropov bude faktorom, ktorý sa bude brať do úvahy pri analýze ďalších nákladovo efektívnych krokov, ktoré by sa mohli podniknúť na zníženie emisií všetkých príslušných znečisťujúcich látok, s cieľom dosiahnuť predbežné ciele uvedené v článku 5 pre spoločenstvo ako celok do roku 2010.3. Súčasťou všetkých revízií bude ďalšie preskúmanie odhadovaných nákladov a prínosov národných emisných stropov vypočítaných za pomoci najnovších modelov a za použitia najlepších dostupných údajov na dosiahnutie podľa možnosti čo najmenších neistôt a pri zohľadnení postupu rozširovania Európskej únie, a ďalej skúmanie alternatívnych metodík s ohľadom na faktory uvedené v článku 9.4. Bez toho, aby bol dotknutý článok 18 smernice 96/61/ES, s cieľom predchádzať narušeniu hospodárskej súťaže a berúc do úvahy rovnováhu medzi prínosmi a nákladmi tejto činnosti Komisia preskúma ďalšiu potrebu rozvoja harmonizovaných opatrení spoločenstva pre najvýznamnejšie hospodárske odvetvia a výrobky, ktoré prispievajú k acidifikácii, eutrofizácii a tvorbe prízemného ozónu.5. V prípade potreby budú k správam uvedeným v článku 9 priložené návrhy na:a) úpravy národných stropov uvedených v prílohe I, ktoré by boli potrebné pre splnenie predbežných environmentálnych cieľov uvedených v článku 5 a/alebo na úpravy týchto predbežných environmentálnych cieľov;b) ďalšie možné zníženie emisií potrebné pre splnenie dlhodobých cieľov tejto smernice podľa možnosti do roku 2020;c) opatrenia na zabezpečenie dodržiavania stropov.Článok 11Spolupráca s tretími krajinamiBez toho, aby bol dotknutý článok 300 zmluvy bude Komisia a podľa potreby aj členské štáty pokračovať v bilaterálnej a multilaterálnej spolupráci, na podporu dosiahnutia cieľa uvedeného v článku 1, s tretími krajinami a príslušnými medzinárodnými organizáciami, ako sú napríklad Európska hospodárska Komisia OSN (UNECE), Medzinárodná námorná organizácia (IMO) a Medzinárodná organizácia pre leteckú dopravu (ICAO) vrátane výmeny informácií týkajúcich sa vedecko-technického výskumu s cieľom zlepšiť základ pre uľahčovanie znižovania emisií.Článok 12Správy týkajúce sa emisií z lodí a lietadiel1. Do konca roku 2002 Komisia oznámi Európskemu parlamentu a Rade rozsah, v akom emisie z medzinárodnej námornej dopravy prispievajú k acidifikácii, eutrofizácii a tvorbe prízemného ozónu v rámci spoločenstva.2. Do konca roku 2004 Komisia oznámi Európskemu parlamentu a Rade rozsah, v akom emisie z medzinárodnej leteckej dopravy, okrem pristávacích a štartovacích cyklov, prispievajú k acidifikácii, eutrofizácii a tvorbe prízemného ozónu v rámci spoločenstva.3. Každá správa bude určovať program činností, ktoré by sa mohli podniknúť na medzinárodnej úrovni alebo úrovni spoločenstva, zameraných na znižovanie emisií z príslušných odvetví, ako základ pre ďalšie úvahy Európskeho parlamentu a Rady.Článok 13Výbor1. Komisii pomáha výbor zriadený podľa článku 12 smernice 96/62/ES, ďalej len "výbor".2. Pri odkaze na tento odsek sa uplatnia články 4 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES, so zreteľom na ustanovenia článku 8 uvedeného rozhodnutia.Lehota uvedená v článku 4 ods. 3 rozhodnutia 1999/468/ES sa stanoví na tri mesiace.3. Výbor prijme vlastný rokovací poriadok.Článok 14PokutyČlenské štáty určia pokuty, ktoré sa budú uplatňovať pri porušení vnútroštátnych právnych predpisov prijatých na základe tejto smernice. Pokuty majú byť účinné, primerané a odrádzajúce.Článok 15Transpozícia1. Členské štáty prijmú do 27. novembra 2002 zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Bezodkladne o tom budú informovať Komisiu.Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.Článok 16Nadobudnutie účinnostiTáto smernica nadobúda účinnosť deň po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 17AdresátiTáto smernica je adresovaná členským štátom.V Luxemburgu 23. októbra 2001Za Európsky parlamentpredsedaN. FontaineZa RadupredsedaA. Neyts-Uyttebroeck[1] Ú. v. ES C 56 E, 29.2.2000, s. 34.[2] Ú. v. ES C 51, 23.2.2000, s. 11.[3] Ú. v. ES C 317, 6.11.2000, s. 35.[4] Stanovisko Európskeho parlamentu z 15. marca 2000 (Ú. v. ES C 377, 29.12.2000, s. 159), spoločná pozícia Rady zo 7. novembra 2000 (Ú. v. ES C 375, 28.12.2000, s. 1) a rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 14. marca 2001 (zatiaľ nezverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev). Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 20. septembra 2001 a rozhodnutie Rady z 27. septembra 2001.[5] Ú. v. ES C 138, 17.5.1993, s. 1.[6] Ú. v. ES L 275, 10.10.1998, s. 1.[7] Ú. v. ES L 297, 13.10.1992, s. 1.[8] Ú. v. ES L 121, 11.5.1999, s. 13.[9] Ú. v. ES L 257, 10.10.1996, s. 26.[10] Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.[11] Pozri s. 1 tohto vydania Úradného vestníka.--------------------------------------------------PRÍLOHA INárodné emisné stropy pre SO2, NOx, VOC a NH3, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2010 [1]Štát | SO2 kilotony | NOx kilotony | VOC kilotony | NH3 kilotony |Rakúsko | 39 | 103 | 159 | 66 |Belgicko | 99 | 176 | 139 | 74 |Dánsko | 55 | 127 | 85 | 69 |Fínsko | 110 | 170 | 130 | 31 |Francúzsko | 375 | 810 | 1050 | 780 |Nemecko | 520 | 1051 | 995 | 550 |Grécko | 523 | 344 | 261 | 73 |Írsko | 42 | 65 | 55 | 116 |Taliansko | 475 | 990 | 1159 | 419 |Luxembursko | 4 | 11 | 9 | 7 |Holandsko | 50 | 260 | 185 | 128 |Portugalsko | 160 | 250 | 180 | 90 |Španielsko | 746 | 847 | 662 | 353 |Švédsko | 67 | 148 | 241 | 57 |UK | 585 | 1167 | 1200 | 297 |15 EÚ | 3850 | 6519 | 6510 | 3110 |[1] Tieto národné emisné stropy sú navrhnuté na účely celkového splnenia predbežných environmentálnych cieľov uvedených v článku 5. Očakáva sa, že splnenie týchto cieľov bude mať za následok zníženie eutrofizácie pôdy v takom rozsahu, aby v tých oblastiach spoločenstva s usadeným hnojivovým dusíkom prevyšujúcim kritickú záťaž, došlo k 30 % zníženiu v porovnaní so situáciou v roku 1990--------------------------------------------------PRÍLOHA IIEmisné stropy pre SO2, NOx a POZ (v tisícoch ton)| SO2 kilotony | NOx Kilotony | VOC kilotony |15 EÚ | 3634 | 5923 | 5581 |Tieto emisné stropy sú určené pre spoločenstvo ako celok na dosiahnutie predbežných environmentálnych cieľov uvedených v článku 5 do roku 2010.--------------------------------------------------PRÍLOHA IIIMetodiky pre inventúry a projekcie emisiíČlenské štáty vypracujú emisné inventúry a projekcie za pomoci metodológií, ktoré boli dohodnuté v Dohovore o dlhodobom cezhraničnom znečisťovaní ovzdušia a pri príprave ktorých sa vyžaduje použitie spoločnej príručky EMEP/CORINAIR [1].[1] Inventúra emisií do ovzdušia Európskej agentúry životného prostredia.--------------------------------------------------


title: Smernica Rady 2004/67/ES z 26. apríla 2004 o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dodávok zemného plynuText s významom pre EHP.

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32004L0067

Úradný vestník L 127 , 29/04/2004 S. 0092 - 0096

		Smernica Rady 2004/67/ESz 26. apríla 2004o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dodávok zemného plynu(Text s významom pre EHP)RADA EURÓPSKEJ ÚNIEso zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 100,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [2],po porade s Výborom regiónov,so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [3],keďže:(1) Zemný plyn (plyn) sa stáva stále dôležitejšou zložkou dodávok energií v Spoločenstve a, ako sa uvádza v Zelenej knihe "Smerom k európskej stratégii bezpečnosti dodávok energií", očakáva sa, že Európska únia sa v dlhodobejšom horizonte stane v stále väčšej miere závislá od plynu dovážaného zo zdrojov dodávok nachádzajúcich sa mimo EÚ.(2) Trh s plynom v Spoločenstve sa liberalizuje na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/30/ES z 22. júna 1998 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom [4] a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/55/ES z 26. júna 2003 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktorou sa zrušuje smernica 98/30/ES [5]. V dôsledku toho, pokiaľ ide o bezpečnosť dodávok, môže akýkoľvek problém, ktorého účinkom je zníženie dodávok plynu, spôsobiť závažné narušenie hospodárskych činností v Spoločenstve; z tohto dôvodu existuje rastúca potreba zaistiť bezpečnosť dodávok plynu.(3) Dobudovanie vnútorného trhu s plynom si vyžaduje minimálny spoločný prístup k bezpečnosti dodávok, najmä prostredníctvom transparentných a nediskriminačných politík bezpečnosti dodávok zlučiteľných s požiadavkami tohto trhu, s cieľom zabrániť narušenie fungovania trhu. Z tohto dôvodu je pre zaistenie bezpečnosti dodávok plynu a dobré fungovanie vnútorného trhu veľmi dôležité definovanie jasných úloh a zodpovednosti všetkých účastníkov trhu.(4) Záväzky týkajúce sa bezpečnosti dodávok ukladané spoločnostiam by nemali brzdiť dobré fungovanie vnútorného trhu a nemali by spôsobovať neodôvodnenú a neúmernú záťaž účastníkom trhu s plynom vrátane nováčikov na trhu a malých účastníkov trhu.(5) Vzhľadom na rastúci trh s plynom v Spoločenstve je dôležité zachovať bezpečnosť dodávok, najmä pokiaľ ide o odberateľov v domácnostiach.(6) Pre tento priemysel a tam, kde je to primerané, aj pre členské štáty je k dispozícii široký výber nástrojov umožňujúcich dodržiavať záväzky týkajúce sa bezpečnosti dodávok. Dvojstranné dohody medzi členskými štátmi by mohli byť jedným z prostriedkov, ktoré prispejú k dosiahnutiu minimálnych štandardov bezpečnosti dodávok, pri riadnom zohľadnení Zmluvy a sekundárnych právnych predpisov, najmä článku 3 ods. 2 smernice 2003/55/ES.(7) Na vnútroštátnej úrovni alebo v rámci tohto priemyslu by mohli byť stanovené minimálne smerné ciele pre skladovanie plynu. Rozumie sa tým, že by to nemalo predstavovať žiadne ďalšie investičné záväzky.(8) Komisia by mala monitorovať vývoj na trhu s plynom na základe správ od členských štátov pri zohľadnení dôležitosti zabezpečenia dodávok plynu, t. j. na základe dlhodobých zmlúv.(9) Kvôli uspokojeniu rastúceho dopytu po plyne a kvôli diverzifikácii dodávok plynu, ktorá je podmienkou existencie konkurenčného vnútorného trhu s plynom, bude Spoločenstvo musieť v priebehu nadchádzajúcich desaťročí mobilizovať významné dodatočné objemy plynu, z ktorých veľká časť bude musieť prichádzať zo vzdialených zdrojov a bude musieť byť prepravovaná na veľké vzdialenosti.(10) Spoločenstvo má s krajinami, ktoré dodávajú plyn, a s tranzitnými krajinami silný spoločný záujem na zabezpečení nepretržitých investícií do infraštruktúry pre dodávky plynu.(11) Dlhodobé zmluvy zohrávali veľmi dôležitú úlohu pri zabezpečovaní dodávok plynu pre Európu a budú ju zohrávať aj naďalej. Súčasný rozsah dlhodobých zmlúv na úrovni Spoločenstva je primeraný a predpokladá sa, že tieto zmluvy budú naďalej predstavovať významný príspevok k celkovým dodávkam plynu, pretože spoločnosti naďalej zahŕňajú tieto zmluvy do svojho celkového portfólia dodávok.(12) Bol dosiahnutý značný pokrok pri rozvoji platforiem pre plynulé obchodovanie s plynom a prostredníctvom programov uvoľňovania plynu na vnútroštátnej úrovni. Očakáva sa, že tento trend bude pokračovať.(13) Je veľmi dôležité, aby medzi členskými štátmi vznikla skutočná solidarita vo vážnych havarijných situáciách, ktoré súvisia s dodávkami, a to tým viac, že členské štáty sa stávajú vzájomne stále závislejšími, pokiaľ ide o bezpečnosť dodávok.(14) Táto smernica neovplyvňuje zvrchované práva členských štátov na ich vlastné prírodné zdroje.(15) Mala by byť zriadená Koordinačná skupina pre plyn, ktorá by mala uľahčovať koordináciu opatrení na zaistenie bezpečnosti dodávok na úrovni Spoločenstva v prípade vážneho narušenia dodávok a tiež môže pomáhať členským štátom pri koordinácii opatrení prijímaných na vnútroštátnej úrovni. Okrem toho by mala pravidelne vymieňať informácie o bezpečnosti dodávok plynu a mala by zvažovať aspekty dôležité v súvislosti s vážnym narušením dodávok.(16) Členské štáty musia prijať a uverejniť vnútroštátne havarijné opatrenia.(17) Táto smernica by mala poskytnúť pravidlá uplatniteľné v prípade vážneho narušenia dodávok; predpokladaná doba trvania tohto vážneho narušenia dodávok by mala pokrývať významné časové obdobie s dĺžkou najmenej ôsmich týždňov.(18) Pokiaľ ide o zvládnutie vážneho narušenia dodávok, táto smernica by mala poskytnúť mechanizmus založený na trojstupňovom prístupe. Súčasťou prvého stupňa by boli reakcie tohto priemyslu na narušenie dodávok; ak by neboli dostatočné, členské štáty by mali prijať opatrenia na vyriešenie narušenia dodávok. Iba v prípade zlyhania opatrení prijatých v prvom a druhom stupni by mali byť prijaté vhodné opatrenia na úrovni Spoločenstva.(19) Keďže členské štáty najmä vzhľadom na ich prehlbujúcu sa vzájomnú závislosť, pokiaľ ide o bezpečnosť dodávok plynu, nemôžu za všetkých okolností v dostatočnom rozsahu dosiahnuť cieľ tejto smernice, a to zabezpečenie primeranej úrovne bezpečnosti dodávok plynu, najmä v prípade vážneho narušenia dodávok, pri súčasnom príspevku k správnemu fungovaniu vnútorného trhu s plynom, a preto je z dôvodu rozsahu a účinkov tejto činnosti možné lepšie dosiahnuť tento cieľ na úrovni Spoločenstva, Spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity ustanovenou v článku 5 zmluvy. Táto smernica v súlade so zásadou proporcionality ustanovenou v uvedenom článku neprekračuje mieru nevyhnutnú na dosiahnutie tohto cieľa,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1CieľTáto smernica ustanovuje opatrenia na zaistenie primeranej úrovne bezpečnosti dodávok plynu. Tieto opatrenia tiež prispievajú k správnemu fungovaniu vnútorného trhu s plynom. Táto smernica vytvára spoločný rámec, v ktorom členské štáty definujú všeobecné, transparentné a nediskriminačné politiky bezpečnosti dodávok zlučiteľné s požiadavkami konkurenčného vnútorného trhu s plynom; objasňuje všeobecné úlohy a zodpovednosť rôznych účastníkov trhu a zavádza osobitné nediskriminačné postupy zaistenia bezpečnosti dodávok plynu.Článok 2Vymedzenie pojmovNa účel tejto smernice:1. "dlhodobá zmluva na dodávky plynu" je zmluva na dodávky plynu s dobou platnosti viac než 10 rokov;2. "vážne narušenie dodávok" je situácia, v ktorej by Spoločenstvo riskovalo stratu viac než 20 % svojich dodávok plynu z tretích krajín, a túto situáciu na úrovni Spoločenstva sa pravdepodobne nepodarí primerane zvládnuť pomocou vnútroštátnych opatrení.Článok 3Politiky zabezpečenia dodávok plynu1. Členské štáty pri tvorbe svojich všeobecných politík vzhľadom na zaistenie primeraných úrovní bezpečnosti dodávok plynu definujú úlohy a zodpovednosti rôznych účastníkov trhu s plynom pri dosahovaní týchto politík a určia primerané minimálne štandardy bezpečnosti dodávok, ktoré títo účastníci trhu s plynom z príslušného členského štátu musia dodržiavať. Tieto štandardy sa zavedú nediskriminačným a transparentným spôsobom a musia byť uverejnené.2. Členské štáty prijmú primerané opatrenia, ktorými zabezpečia, aby opatrenia uvedené v tejto smernici nespôsobovali účastníkom trhu s plynom neodôvodnenú a neúmernú záťaž, a aby boli zlučiteľné s požiadavkami konkurenčného vnútorného trhu s plynom.3. V prílohe je uvedený nevyčerpávajúci zoznam nástrojov bezpečnosti dodávok plynu.Článok 4Bezpečnosť dodávok pre osobitných odberateľov1. Členské štáty zabezpečia, aby boli dodávky pre odberateľov v domácnostiach v rámci ich územia vo vhodnom rozsahu chránené aspoň v prípade:a) čiastočného narušenia vnútroštátnych dodávok plynu v priebehu obdobia, ktoré určia členské štáty, pričom zohľadnia vnútroštátne okolnosti;b) krajne nízkych teplôt v priebehu špičkového obdobia určeného na vnútroštátnej úrovni;c) období výnimočne vysokého dopytu po plyne v priebehu období najchladnejšieho počasia, ktoré sa štatisticky vyskytujú každých 20 rokov.Tieto kritériá sú uvedené v tejto smernici ako "štandardy bezpečnosti dodávok".2. Členské štáty môžu rozšíriť pôsobnosť odseku 1 najmä na malé a stredné podniky a iných zákazníkov, ktorí nemôžu prejsť od spotreby plynu na iné energetické zdroje, vrátane opatrení pre bezpečnosť ich vnútroštátnej elektrizačnej sústavy, ak je táto sústava závislá od dodávok plynu.3. V nevyčerpávajúcom zozname v prílohe sú uvedené príklady nástrojov, ktoré je možné použiť na dosiahnutie štandardov bezpečnosti dodávok.4. Členské štáty môžu pri riadnom zohľadnení geologických podmienok svojho územia a hospodárskej a technickej realizovateľnosti prijať aj potrebné opatrenia, ktorými zabezpečia, aby zásobníky plynu, ktoré sa nachádzajú na ich území, vo vhodnom rozsahu prispeli k dosiahnutiu štandardov bezpečnosti dodávok.5. Ak existuje vhodná úroveň vzájomného prepojenia, členské štáty môžu v spolupráci s iným členským štátom prijať vhodné opatrenia, vrátane dvojstranných dohôd, na dosiahnutie štandardov bezpečnosti dodávok pomocou zásobníkov plynu, ktoré sa nachádzajú na území tohto iného členského štátu. Tieto opatrenia, najmä dvojstranné dohody, nesmú brániť správne fungovanie vnútorného trhu s plynom.6. Členské štáty môžu stanoviť minimálne smerné ciele pre možný budúci príspevok zásobníkov, ktoré sa nachádzajú buď na území daného členského štátu alebo mimo neho, k bezpečnosti dodávok, alebo môžu požadovať, aby tieto ciele stanovil tento priemysel. Tieto ciele musia byť uverejnené.Článok 5Podávanie správ1. V správe, ktorú členské štáty uverejnia podľa článku 5 smernice 2003/55/ES, opíšu aj:a) konkurenčný vplyv opatrení prijatých podľa článkov 3 a 4 na všetkých účastníkov trhu s plynom;b) kapacitu zásobníkov;c) rozsah dlhodobých zmlúv na dodávky plynu, ktoré uzavreli spoločnosti pôsobiace a registrované na ich území, a najmä zvyšnú dobu ich platnosti na základe informácií, ktoré poskytli uvedené spoločnosti, ale okrem obchodne citlivých informácií, a stupeň likvidity trhu s plynom;d) regulačné rámce, ktoré poskytujú primerané stimuly pre nové investície v oblasti prieskumu a výroby, skladovania, LNG a prepravy plynu, pričom zohľadnia článok 22 smernice 2003/55/ES v tom rozsahu, v akom je v danom členskom štáte vykonávaný.2. Tieto informácie posudzuje Komisia v správach, ktoré vydáva podľa článku 31 smernice 2003/55/ES, na základe dôsledkov uvedenej smernice pre Spoločenstvo ako celok a pre celkové účinné a bezpečné fungovanie vnútorného trhu s plynom.Článok 6Monitorovanie1. Komisia na základe správ uvedených v článku 5 ods. 1 monitoruje:a) rozsah nových dlhodobých zmlúv na dodávky plynu z tretích krajín;b) existenciu primeranej plynulosti dodávok plynu;c) množstvo pracovného plynu a odčerpateľný objem zásobníkov plynu;d) rozsah vzájomného prepojenia vnútroštátnych plynárenských sústav členských štátov;e) predpokladanú situáciu v dodávkach plynu v závislosti od dopytu, autonómnosti dodávok a dostupných zdrojov plynu na úrovni Spoločenstva, týkajúcu sa konkrétnych zemepisných oblastí v Spoločenstve.2. Ak Komisia dospeje k záveru, že dodávky plynu v Spoločenstve budú nedostatočné na to, aby v dlhodobom horizonte uspokojili predpokladaný dopyt po plyne, môže predkladať návrhy v súlade so zmluvou.3. Komisia do 19. mája 2008 predloží Európskemu parlamentu a Rade hodnotiacu správu o skúsenostiach získaných pri uplatňovaní tohto článku.Článok 7Koordinačná skupina pre plyn1. Týmto sa zriaďuje Koordinačná skupina pre plyn, ktorej cieľom je uľahčovať koordináciu opatrení na zaistenie bezpečnosti dodávok (ďalej len "skupina").2. Skupina je zložená zo zástupcov členských štátov, zastupiteľských orgánov príslušného priemyslu a dôležitých odberateľov pod predsedníctvom komisie.3. Skupina prijme svoj rokovací poriadok.Článok 8Vnútroštátne havarijné opatrenia1. Členské štáty vopred pripravia a ak je to primerané, aktualizujú vnútroštátne havarijné opatrenia a oznámia ich komisii. Členské štáty uverejnia svoje vnútroštátne havarijné opatrenia.2. Havarijné opatrenia členských štátov zabezpečia, ak je to primerané, aby účastníci trhu dostali primeranú príležitosť na realizáciu počiatočnej reakcie na havarijnú situáciu.3. S výhradou článku 4 ods. 1 môžu členské štáty označiť predsedovi skupiny udalostí, ktoré podľa ich názoru nie je možné kvôli ich rozsahu a výnimočnej povahe primerane zvládnuť pomocou vnútroštátnych opatrení.Článok 9Mechanizmus Spoločenstva1. Ak vznikne udalosť, ktorá sa pravdepodobne rozvinie do vážneho narušenia dodávok na významné obdobie, alebo v prípade udalosti, ktorú členské štáty označia podľa článku 8 ods. 3, Komisia na žiadosť niektorého členského štátu alebo z vlastnej iniciatívy čo najskôr zvolá skupinu.2. Skupina posudzuje opatrenia prijímané na vnútroštátnej úrovni na zvládnutie vážneho narušenia dodávok a tam, kde je to primerané, pomáha členským štátom pri koordinácii týchto opatrení.3. Pri vykonávaní týchto prác skupina plne zohľadňuje:a) opatrenia, ktoré prijal plynárenský priemysel v rámci prvej reakcie na vážne narušenie dodávok;b) opatrenia prijaté členskými štátmi, napr. opatrenia prijaté podľa článku 4, vrátane príslušných dvojstranných dohôd.4. Ak sú opatrenia prijímané na vnútroštátnej úrovni uvedené v odseku 3 neprimerané na to, aby sa nimi zvládli účinky udalosti uvedenej v odseku 1, Komisia môže po konzultáciách so skupinou poskytovať členským štátom poradenské služby ohľadne ďalších opatrení s cieľom pomáhať tým členským štátom, ktoré sú obzvlášť postihnuté vážnym narušením dodávok.5. Ak sú opatrenia prijímané na vnútroštátnej úrovni podľa odseku 4 neprimerané na to, aby sa nimi zvládli účinky udalosti uvedenej v odseku 1, Komisia môže predložiť rade návrh ohľadne ďalších potrebných opatrení.6. Akékoľvek opatrenia na úrovni Spoločenstva uvedené v tomto článku obsahujú ustanovenia zamerané na zabezpečenie čestnej a spravodlivej kompenzácie záväzkov spoločností zainteresovaných na prijímaných opatreniach.Článok 10Monitorovanie vykonávania1. Komisia do 19. mája 2008 predloží na základe spôsobu, ktorým členské štáty vykonali túto smernicu, správu o efektívnosti nástrojov použitých podľa článku 3 a 4 a o ich vplyve na vnútorný trh s plynom a na vývoj konkurencie na vnútornom trhu s plynom.2. Komisia môže na základe výsledkov tohto monitorovania tam, kde je to primerané, vydávať odporúčania alebo predkladať návrhy ohľadne ďalších opatrení na zvýšenie bezpečnosti dodávok.Článok 11TranspozíciaČlenské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 19. mája 2006. Ihneď oznámia Komisii znenie týchto ustanovení a tabuľku zhody medzi týmito ustanoveniami a touto smernicou.Keď členské štáty prijmú tieto opatrenia, tieto budú obsahovať odkaz na túto smernicu alebo ich bude sprevádzať takýto odkaz pri príležitosti ich úradného uverejnenia. Metódy tvorby tohto odkazu stanovia členské štáty.Článok 12Nadobudnutie účinnostiTáto smernica nadobúda účinnosť 20. dňom po uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 13Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Luxemburgu 26. apríla 2004Za RadupredsedaJ. Walsh[1] Ú. v. ES C 331 E, 31.12.2002, s. 262.[2] Ú. v. EÚ C 133, 6.6.2003, s. 16.[3] Stanovisko zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.[4] Ú. v. ES L 204, 21.7.1998, s. 1.[5] Ú. v. EÚ L 176, 15.7.2003, s. 57.--------------------------------------------------PRÍLOHANevyčerpávajúci zoznam nástrojov na zvýšenie bezpečnosti dodávok plynu uvedený v článku 3 ods. 3 a v článku 4 ods. 3- pracovný plyn v skladovacom objeme,- odčerpateľný objem v zásobníku plynu,- zabezpečenie potrubnej kapacity umožňujúcej odklonenie dodávok plynu do postihnutých oblastí,- likvidné trhy s obchodovateľným plynom,- pružnosť systému,- rozvoj prerušiteľného dopytu,- používanie alternatívnych rezervných palív v priemyselných zariadeniach a v elektrárňach,- cezhraničné kapacity,- spolupráca medzi prevádzkovateľmi prepravných sústav v susedných štátoch pri koordinácii dispečingu,- koordinované dispečerské činnosti medzi prevádzkovateľmi rozvodných a prepravných sústav,- domáca výroba plynu,- pružnosť výroby,- pružnosť dovozu,- diverzifikácia zdrojov dodávok plynu,- dlhodobé zmluvy,- investície do infraštruktúry pre dovoz plynu cez splyňovacie terminály a plynovody.--------------------------------------------------


title: Smernica Rady z 13. júna 1988, ktorou sa menia a dopĺňajú určité smernice o obchode s osivom a množiteľským materiálom s cieľom stanoviť pravidlá uplatňovania ustanovení týkajúcich sa osiva a množiteľského materiálu spĺňajúceho menej prísne požiadavky

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31988L0332

Úradný vestník L 151 , 17/06/1988 S. 0082 - 0083 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 26 S. 0212  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 26 S. 0212

		Smernica Radyz 13. júna 1988,ktorou sa menia a dopĺňajú určité smernice o obchode s osivom a množiteľským materiálom s cieľom stanoviť pravidlá uplatňovania ustanovení týkajúcich sa osiva a množiteľského materiálu spĺňajúceho menej prísne požiadavky(88/332/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, najmä na jej článok 43,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [2],keďže ďalej uvedené smernice, ktoré ustanovujú požiadavky na obchod s osivami a množiteľským materiálom, obsahujú ustanovenia, ktorými môžu byť členské štáty oprávnené povoľovať na stanovené obdobie obchod s osivami alebo množiteľským materiálom kategórie, ktorá podlieha menej prísnym požiadavkám, alebo s osivami alebo množiteľským materiálom odrôd nezahrnutých do spoločných katalógov odrôd poľnohospodárskych a druhov a druhov zeleniny alebo do ich vnútroštátnych katalógov odrôd:- smernica Rady 66/400/EHS zo 14. júna 1966 o obchode s repným osivom [3], naposledy zmenená a doplnená smernicou 88/95/EHS [4],- smernica Rady 66/401/EHS zo 14. júna 1966 o obchode s osivom kŕmnych rastlín [5], naposledy zmenená a doplnená smernicou 87/480/EHS [6],- smernica Rady 66/402/EHS zo 14. júna 1966 o obchode s osivom obilnín [7], naposledy zmenená a doplnená smernicou 87/120/EHS [8],- smernica Rady 66/403/EHS zo 14. júna 1966 o obchode so sadivom zemiakov [9], naposledy zmenená a doplnená smernicou 87/374/EHS [10],- smernica Rady 66/404/EHS zo 14. júna 1966 o obchode s lesným množiteľským materiálom [11], naposledy zmenená a doplnená nariadením (EHS) č. 3768/85/EHS [12],- smernica Rady 68/193/EHS z 9. apríla 1968 o obchode s materiálom pre vegetatívne rozmnožovanie viniča [13], naposledy zmenená a doplnená smernicou 86/155/EHS [14],- smernica Rady 69/208/EHS z 30. júna 1969 o obchode s osivom olejnín a priadnych rastlín [15], naposledy zmenená a doplnená smernicou 87/480/EHS,- smernica Rady 70/458/EHS z 29. septembra 1970 o obchode so zeleninovým osivom [16], naposledy zmenená a doplnená smernicou 87/481/EHS [17];keďže prijatie pravidiel uplatňovania týchto ustanovení je možné považovať za vhodné pre ich účinnejšie vykonávanie;keďže je vhodné, aby tieto pravidlá boli prijaté na základe postupu ustanoveného Stálym výborom pre osivá a množiteľský materiál pre poľnohospodárstvo, záhradníctvo a lesníctvo,PRIJALA TÚTO SMERNICUČlánok 1Týmto sa do článku 17 smernice 66/400/EHS vkladá nasledujúci odsek:"3. Pravidlá uplatňovania odseku 1 môžu byť prijaté v súlade s postupom ustanoveným v článku 21."Článok 2Týmto sa do článku 17 smernice 66/401/EHS vkladá nasledujúci odsek:"3. Pravidlá uplatňovania odseku 1 môžu byť prijaté v súlade s postupom ustanoveným v článku 21."Článok 3Týmto sa do článku 17 smernice 66/402/EHS vkladá nasledujúci odsek:"3. Pravidlá uplatňovania odseku 1 môžu byť prijaté v súlade s postupom ustanoveným v článku 21."Článok 4Týmto sa do článku 16 smernice 66/403/EHS vkladá nasledujúci odsek:"3. Pravidlá uplatňovania odseku 1 môžu byť prijaté v súlade s postupom ustanoveným v článku 19."Článok 5Týmto sa do článku 15 smernice 66/404/EHS vkladá nasledujúci odsek:"3. Pravidlá uplatňovania odseku 1 môžu byť prijaté v súlade s postupom ustanoveným v článku 17."Článok 6Týmto sa do článku 14 smernice 68/193/EHS vkladá nasledujúci odsek:"3. Pravidlá uplatňovania odseku 1 môžu byť prijaté v súlade s postupom ustanoveným v článku 17."Článok 7Týmto sa do článku 16 smernice 69/208/EHS vkladá nasledujúci odsek:"3. Pravidlá uplatňovania odseku 1 môžu byť prijaté v súlade s postupom ustanoveným v článku 20."Článok 8Týmto sa do článku 33 smernice 70/458/EHS vkladá nasledujúci odsek:"3. Pravidlá uplatňovania odseku 1 môžu byť prijaté v súlade s postupom ustanoveným v článku 40."Článok 9Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Luxemburgu 13. októbra 1988Za RadupredsedaI. Kiechle[1] Ú. v. ES C 287, 14.11.1986, s. 4.[2] Ú. v. ES C 7, 12.1.1987, s. 298.[3] Ú. v. ES 125, 11.7.1966, s. 2290/66.[4] Ú. v. ES L 56, 2.3.1988, s. 42.[5] Ú. v. ES 125, 11.7.1966, s. 2298/66.[6] Ú. v. ES L 273, 26.9.1987, s. 43.[7] Ú. v. ES 125, 11.7.1966, s. 2309/66.[8] Ú. v. ES L 49, 18.2.1987, s. 39.[9] Ú. v. ES 125, 11.7.1966, s. 2320/66.[10] Ú. v. ES L 197, 18.7.1987, s. 36.[11] Ú. v. ES 125, 11.7.1966, s. 2326/66.[12] Ú. v. ES L 362, 31.12.1985, s. 8.[13] Ú. v. ES L 93, 17.4.1968, s. 15.[14] Ú. v. ES L 118, 7.5.1986, s. 23.[15] Ú. v. ES L 169, 10.7.1969, s. 3.[16] Ú. v. ES L 225, 12.10.1970, s. 7.[17] Ú. v. ES L 273, 26.9.1987, s. 45.--------------------------------------------------


title: Smernica Komisie 2008/88/ES z  23. septembra 2008 , ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 76/768/EHS týkajúca sa kozmetických výrobkov s cieľom prispôsobiť jej prílohy II a III technickému pokroku (Text s významom pre EHP)

text:
               24.9.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 256/12

      SMERNICA KOMISIE 2008/88/ES
   z 23. septembra 2008,
   ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 76/768/EHS týkajúca sa kozmetických výrobkov s cieľom prispôsobiť jej prílohy II a III technickému pokroku
   (Text s významom pre EHP)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na smernicu Rady 76/768/EHS z 27. júla 1976 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa kozmetických výrobkov (1), a najmä na jej článok 8 ods. 2,
   po porade s Vedeckým výborom pre spotrebné výrobky,
   keďže:

               (1)

               V nadväznosti na uverejnenie vedeckej štúdie pod názvom Používanie trvalých farieb na vlasy a riziko rakoviny močového mechúra v roku 2001 Vedecký výbor pre kozmetické výrobky a nepotravinové výrobky určené pre spotrebiteľov, ktorý bol na základe rozhodnutia Komisie 2004/210/ES (2) nahradený Vedeckým výborom pre spotrebné výrobky (ďalej len „SCCP“), dospel k záveru, že existujú obavy pred možnými rizikami. Odporučil, aby Komisia podnikla ďalšie kroky na kontrolu používania látok určených na farbenie vlasov.

               (2)

               Vedecký výbor pre spotrebné výrobky ďalej odporučil vytvoriť celkovú stratégiu posudzovania bezpečnosti látok obsiahnutých vo farbách na vlasy vrátane požiadaviek na testovanie látok, ktoré sa používajú vo výrobkoch na farbenie vlasov, na potenciálnu genotoxicitu/mutagenicitu.

               (3)

               V nadväznosti na stanoviská SCCP sa Komisia, členské štáty a zainteresované strany dohodli na celkovej stratégii regulácie látok používaných vo výrobkoch na farbenie vlasov, podľa ktorej sa od subjektov výrobného odvetvia vyžaduje predkladať SCCP na vyhodnotenie dokumenty s vedeckými údajmi o látkach určených na farbenie vlasov.

               (4)

               Látky, pri ktorých nebola predložená žiadna aktualizovaná dokumentácia o bezpečnosti, ktorá by umožnila zodpovedajúce posúdenie rizika, by mali byť zahrnuté do prílohy II k smernici 76/768/EHS.

               (5)

               Niektoré látky určené na farbenie vlasov už boli zakázané, buď na základe stanoviska SCCP alebo pre nedostatok údajov o ich bezpečnosti. Látky, ktoré sa v súčasnosti posudzujú boli starostlivo vybrané tak, aby ich bolo možné regulovať spolu, pretože sú uvádzané v prílohe IV. Keďže k týmto látkam používaným vo výrobkoch na farbenie vlasov nebola do dohodnutých termínov predložená SCCP žiadna dokumentácia o bezpečnosti na posúdenie rizika, neexistujú dôkazy o tom, že je tieto látky, ak sa použijú vo výrobkoch na farbenie vlasov, možné považovať za bezpečné pre ľudské zdravie.

               (6)

               Látky bez takejto dokumentácie: 2,4-diaminofenol a jeho dihydrochloridová soľ, benzén-1,4-diol (hydrochinón), [4-[[4-anilino-1-naftyl][4-(dimetylamino)fenyl]metylidén]cyklohexa-2,5-dién-1-ylidén]dimetylamónium chlorid (Basic Blue č. 26), dinátrium -3-[(2,4-dimetyl-5-sulfonátofenyl)diazenyl]-4-hydroxynaftalén-1-sulfonát (Ponceau SX) a 4-[(4-aminofenyl)(4-iminocyklohexa-2,5-dién-1-ylidén)metyl]-2-metylanilín a jeho hydrochloridová soľ (Basic Violet č. 14), ktoré sa v súčasnosti uvádzajú ako farbivá v prílohe IV a ako látky určené na farbenie vlasov v časti 1 a 2 prílohy III, by sa z prílohy III mali vypustiť a ich použitie vo výrobkoch na farbenie vlasov v prílohe II by sa malo zakázať.

               (7)

               Smernica 76/768/EHS by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

               (8)

               Opatrenia ustanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre kozmetické výrobky,

         PRIJALA TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Prílohy II a III k smernici 76/768/EHS sa menia a dopĺňajú v súlade s prílohou k tejto smernici.
   Článok 2
   1.   Členské štáty prijmú a uverejnia zákony najneskôr do 14. februára 2009 iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení a tabuľku zhody medzi týmito ustanoveniami a touto smernicou.
   Tieto ustanovenia sa uplatňujú od 14. augusta 2009.
   Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravujú členské štáty.
   2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   Článok 3
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 4
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Bruseli 23. septembra 2008

            Za Komisiu

         Günter VERHEUGEN

            podpredseda

      (1)  Ú. v. ES L 262, 27.9.1976, s. 169.

      (2)  Ú. v. EÚ L 66, 4.3.2004, s. 45.

      PRÍLOHA
      Smernica 76/768/EHS sa mení a dopĺňa takto:

                  1.

                  Do prílohy II sa dopĺňajú tieto referenčné čísla 1329 až 1369:

                              Ref. číslo

                              Chemický názov/názov INCI

                              „1329

                              4-[(4-aminofenyl)(4-iminocyklohexa-2,5-dién-1-ylidén)metyl]-2-metylanilín (CAS 3248-93-9; EINECS 221-832-2) a jeho hydrochloridová soľ (Basic Violet 14; CI 42510) (CAS 632-99-5; EINECS 211-189-6), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1330

                              kyselina 4-[(2,4-dihydroxyfenyl)diazenyl]benzénsulfónová (CAS 2050-34-2; EINECS 218-087-0) a jej sodná soľ (Acid Orange 6; CI 14270) (CAS 547-57-9; EINECS 208-924-8), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1331

                              kyselina 4-(fenyldiazenyl)-3-hydroxy-2-naftoová (CAS 27757-79-5; EINECS 248-638-0) a jej vápenatá soľ (Pigment Red 64:1; CI 15800) (CAS 6371-76-2; EINECS 228-899-7), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1332

                              kyselina 2-(6-hydroxy-3-oxo-(3H)-xantén-9-yl)benzoová; fluoresceín (CAS 2321-07-5; EINECS 219-031-8) a jej disodná soľ (Acid Yellow 73 sodium salt; CI 45350) (CAS 518-47-8; EINECS 208-253-0), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1333

                              4′,5′-dibróm-3′,6′-dihydroxyspiro[izobenzofurán-1(3H),9′-[9H]xantén]-3-ón; 4′,5′-dibrómfluoresceín; (Solvent Red 72) (CAS 596-03-2; EINECS 209-876-0) a jeho disodná soľ (CI 45370) (CAS 4372-02-5; EINECS 224-468-2), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1334

                              kyselina 2-(3,6-dihydroxy-2,4,5,7-tetrabrómxantén-9-yl)benzoová; 2′,4′,5′,7′-tetrabrómfluoresceín; (Solvent Red 43) (CAS 15086-94-9; EINECS 239-138-3), jej disodná soľ (Acid Red 87; CI 45380) (CAS 17372-87-1; EINECS 241-409-6) a jej hliníková soľ (Pigment Red 90:1 Aluminium lake) (CAS 15876-39-8; EINECS 240-005-7), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1335

                              9-(2-karboxylátofenyl)-3-(2-metylanilino)-6-(2-metyl-4-sulfonátoanilino) xantýlium, vnútorná soľ (CAS 10213-95-3); a jeho sodná soľ (Acid Violet 9; CI 45190) (CAS 6252-76-2; EINECS 228-377-9), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1336

                              3′,6′-dihydroxy-4′,5′-dijódspiro[izobenzofurán-1(3H),9′-[9H]xantén]-3-ón; (Solvent Red 73) (CAS 38577-97-8; EINECS 254-010-7) a jeho sodná soľ (Acid Red 95; CI 45425) (CAS 33239-19-9; EINECS 251-419-2), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1337

                              3′, 6′-dihydroxy-2′,4′,5′,7′-tetrajódspiro[izobenzofurán-1(3H),9′-[9H]xantén]-3-ón (CAS 15905-32-5; EINECS 240-046-0), jeho disodná soľ (Acid Red 51; CI 45430) (CAS 16423-68-0; EINECS 240-474-8) a jeho hliníková soľ (Pigment Red 172 Aluminium lake) (CAS 12227-78-0; EINECS 235-440-4), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1338

                              2,4-diaminofenol (CAS 95-86-3; EINECS 202-459-4 ) a jeho dihydrochloridová soľ (2,4-Diaminophenol HCl) (CAS 137-09-7; EINECS 205-279-4), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1339

                              hydrochinón (Hydroquinone) (CAS 123-31-9; EINECS 204-617-8), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1340

                              [4-[[4-anilino-1-naftyl][4-(dimetylamino)fenyl]metylidén]cyklohexa-2,5-dién-1-ylidén]dimetylamónium-chlorid (Basic Blue 26; CI 44045) (CAS 2580-56-5; EINECS 219-943-6), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1341

                              dinátrium -3-[(2,4-dimetyl-5-sulfonátofenyl)diazenyl]-4-hydroxynaftalén-1-sulfonát (Ponceau SX; CI 14700) (CAS 4548-53-2; EINECS 224-909-9), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1342

                              tris[5-(hydroxyimino)-6-oxo-5,6-dihydronaftalén-2-sulfonáto(2-)-N5,O6]železitan trisodný (Acid Green 1; CI 10020) (CAS 19381-50-1; EINECS 243-010-2), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1343

                              4-(fenyldiazenyl)benzén-1,3-diol (Solvent Orange 1; CI 11920) (CAS 2051-85-6; EINECS 218-131-9) a jeho soli, ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1344

                              4-[(4-etoxyfenyl)diazenyl]-1-naftol (Solvent Red 3; CI 12010) (CAS 6535-42-8; EINECS 229-439-8) a jeho soli, ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1345

                              1-[(2-chlór-4-nitrofenyl)diazenyl]-2-naftol (Pigment Red 4; CI 12085) (CAS 2814-77-9; EINECS 220-562-2) a jeho soli, ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1346

                              3-hydroxy-N-(2-metylfenyl)-4-[(2,4,5-trichlórfenyl)diazenyl]naftalén-2-karboxamid (Pigment Red 112; CI 12370) (CAS 6535-46-2; EINECS 229-440-3) a jeho soli, ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1347

                              4-[[5-[(dietylamino)sulfonyl]-2-metoxyfenyl]diazenyl]-3-hydroxy-N-(5-chlór-2,4-dimetoxyfenyl)naftalén-2-karboxamid (Pigment Red 5; CI 12490) (CAS 6410-41-9; EINECS 229-107-2) a jeho soli, ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1348

                              dinátrium-4-[(5-chlór-4-metyl-2-sulfonátofenyl)diazenyl]-3-hydroxy-2-naftoát (Pigment Red 48, CI 15865) (CAS 3564-21-4; EINECS 222-642-2), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1349

                              kalcium 3-hydroxy-4-[(1-sulfonáto-2-naftyl)diazenyl]-2-naftoát (Pigment Red 63:1; CI 15880) (CAS 6417-83-0; EINECS 229-142-3), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1350

                              trinátrium-3-hydroxy-4-(4-sulfonátonaftyldiazenyl)naftalén-2,7-disulfonát (Acid Red 27; CI 16185) (CAS 915-67-3; EINECS 213-022-2), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1351

                              2,2′-[(3,3′-dichlór[1,1′-bifenyl]-4,4′-diyl)bis(diazenyl)]bis[N-(2,4-dimetylfenyl)-3-oxobutánamid] (Pigment Yellow 13; CI 21100) (CAS 5102-83-0; EINECS 225-822-9), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1352

                              2,2′-[cyklohexylidénbis[(2-metyl-4,1-fenylén)diazéndiyl]]bis[4-cyklohexylfenol] (Solvent Yellow 29; CI 21230) (CAS 6706-82-7; EINECS 229-754-0), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1353

                              1-(4-(fenyldiazenyl)fenyldiazenyl)-2-naft-ol (Solvent Red 23; CI 26100) (CAS 85-86-9; EINECS 201-638-4), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1354

                              tetranátrium 6-amino-4-hydroxy-3-[[7-sulfonáto-4-[(4-sulfonátofenyl)diazenyl]-1-naftyl]diazenyl]naftalén-2,7-disulfonát (Food Black 2; CI 27755) (CAS 2118-39-0; EINECS 218-326-9), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1355

                              nátrium-hydrogen-(4-[[4-(dietylamino)fenyl][4-(dietylamínio)cyklohexa-2,5-dién-1-ylidén]metyl]benzén-1,3-disulfonát, hydroxid, vnútorná soľ, sodná soľ (Acid Blue 1; CI 42045) (CAS 129-17-9; EINECS 204-934-1), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1356

                              kalcium-bis[hydrogen-[4-[4-(dietylamino)fenyl][4-(dietylamínio)cyklohexa-2,5-dién-1-ylidén]metyl]-6-hydroxybenzén-1,3-disulfonát, hydroxid, vnútorná soľ, vápenatá soľ (2:1) (Acid Blue 3; CI 42051) (CAS 3536-49-0; EINECS 222-573-8), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1357

                              dinátrium-(etyl)[4-[4-[etyl(3-sulfonátobenzyl)amino](4-hydroxy-2-sulfonátobenzhydrylidén]cyklohexa-2,5-dién-1-ylidén](-3-sulfonátobezyl)amónium, hydroxid, vnútorná soľ, disodná soľ (Fast Green FCF; CI 42053) (CAS 2353-45-9; EINECS 219-091-5), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1358

                              1,3-izobenzofurándión, reakčné produkty s metylchinolínom a chinolínom (Solvent Yellow 33; CI 47000) (CAS 8003-22-3; EINECS 232-318-2), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1359

                              nigrozín (CI 50420) (CAS 8005-03-6), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1360

                              5,15-dietyl-8,18-dichlór-5,15-dihydrodiindolo[3,2-b:3′,2′-m]trifenodioxazín (Pigment Violet 23; CI 51319) (CAS 6358-30-1; EINECS 228-767-9), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1361

                              1,2-dihydroxyantrachinón (Pigment Red 83; CI 58000) (CAS 72-48-0; EINECS 200-782-5), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1362

                              trinátrium-8-hydroxypyrén-1,3,6-trisulfonát (Solvent Green 7; CI 59040) (CAS 6358-69-6; EINECS 228-783-6), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1363

                              1-hydroxy-4-(4-metylanilino)antrachinón (Solvent Violet 13; CI 60725) (CAS 81-48-1; EINECS 201-353-5), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1364

                              1,4-bis(4-metylfenylamino)antrachinón (Solvent Green 3; CI 61565) (CAS 128-80-3; EINECS 204-909-5), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1365

                              6-chlór-2-(6-chlór-4-metyl-3-oxobenzo[b]tién-2(3H)-ylidén)-4-metylbenzo[b]tiofén-3(2H)-ón (VAT Red 1; CI 73360) (CAS 2379-74-0; EINECS 219-163-6), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1366

                              5,12-dihydrochino[2,3-b]akridín-7,14-dión (Pigment Violet 19; CI 73900) (CAS 1047-16-1; EINECS 213-879-2), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1367

                              [29H,31H-ftalocyanináto(2-)-N29,N30,N31,N32]meďnatý komplex (Pigment Blue 15; CI 74160) (CAS 147-14-8; EINECS 205-685-1), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1368

                              [29H,31H-ftalocyaníndisulfonáto- N29,N30,N31,N32]meďnatan disodný (Direct Blue 86; CI 74180) (CAS 1330-38-7; EINECS 215-537-8), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov

                              1369

                              polychlórftalocyaninátomeďnatý komplex (Pigment Green 7; CI 74260) (CAS 1328-53-6; EINECS 215-524-7), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov“

                  2.

                  Príloha III sa mení a dopĺňa takto:

                              a)

                              v časti 1 sa vypúšťa referenčné číslo 10;

                              b)

                              v časti 1 sa v stĺpci c pri referenčnom čísle 14 vypúšťa položka a);

                              c)

                              v časti 2 sa vypúšťajú referenčné čísla 57, 59 a 60.