Dôležité právne oznámenie

|

31985L0205

Smernica Komisie z 18. februára 1985, ktorou sa prispôsobuje technickému pokroku smernica Rady 71/127/EHS o aproximácii právnych predpisov členských štátov o spätných zrkadlách motorových vozidiel

Úradný vestník L 090 , 29/03/1985 S. 0001 - 0029 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 14 S. 0158  Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 18 S. 0215  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 14 S. 0158  Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 13 Zväzok 18 S. 0215  CS.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 12  ET.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 12  HU.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 12  LT.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 12  LV.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 12  MT.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 12  PL.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 12  SK.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 12  SL.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 12

		Smernica Komisiez 18. februára 1985,ktorou sa prispôsobuje technickému pokroku smernica Rady 71/127/EHS o aproximácii právnych predpisov členských štátov o spätných zrkadlách motorových vozidiel(85/205/EHS)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady č. 70/156/EHS zo 6. februára 1970 o aproximácii právnych predpisov členských štátov o typovom schválení motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel [1], naposledy zmenenú a doplnenú smernicou č. 80/1267/EHS [2], najmä na jej článok 11,so zreteľom na smernicu Rady č. 71/127/EHS z 1. apríla 1971 o aproximácii právnych predpisov členských štátov o spätných zrkadlách motorových vozidiel [3], naposledy zmenenú a doplnenú smernicou Komisie 79/795/EHS [4],keďže vzhľadom na získané skúsenosti a súčasný stav poznania je teraz možné nielen rozšíriť určité požiadavky smernice 71/127/EHS a viac ich zosúladiť so skutočnými testovacími podmienkami, ale ich aj sprísniť s cieľom vyššej bezpečnosti cestnej premávky;keďže prítomnosť vonkajšieho spätného zrkadla na strane spolujazdca pri vozidlách kategórie M1 (osobné automobily) a N1 (ľahké nákladné automobily) nie je povinná, je nevyhnutné upraviť konštrukciu zrkadla, ako aj jeho držiaka, aby rozmery týchto zariadení minimalizovali vibrácie a čelný odpor pri zabezpečení optimálnej plochy výhľadu;keďže v prípade ťahačov návesov kategórie N3, (ťažké nákladné vozidlá) sú súčasné ustanovenia nedostatočné vzhľadom na plochu výhľadu na strane spolujazdca pozdĺž vozidla a za vozidlom a pretože v snahe odstrániť tento nedostatok je nevyhnutné požadovať montáž prídavného "širokouhlého" spätného zrkadla;keďže v prípade všetkých vozidiel kategórie N3 (nákladné automobily s prívesom alebo bez prívesu a ťahače návesov) sú súčasné ustanovenia nedostatočné vzhľadom na plochu výhľadu v oblasti priliehajúcej k boku kabíny na strane spolujazdca a keďže v snahe odstrániť tento nedostatok je nevyhnutné požadovať montáž "blízkopohľadového" spätného zrkadla;keďže ustanovenia uvedené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Výboru na prispôsobenie smerníc odstraňujúcich technické bariéry obchodu v sektore motorových vozidiel technickému pokroku,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Smernica 71/127/EHS sa týmto dopĺňa takto:1. Článok 7 sa nahrádza nasledujúco:"Článok 71. S účinnosťou od 1. októbra 1985 nesmie žiaden členský štát z dôvodov, ktoré sa týkajú spätných zrkadiel:a) - odmietnuť vzhľadom na typ motorového vozidla udeliť EHS typové schválenie, vydať dokument uvádzaný v tretej odrážke článku 10 ods. 1 smernice 70/156/EHS alebo udeliť štátne typové schválenie alebo- zakázať uviesť vozidlá do prevádzky,ak spätné zrkadlá tohto typu vozidla alebo týchto vozidiel vyhovujú ustanoveniam tejto smernice;b) - odmietnuť vzhľadom na typ spätného zrkadla udeliť EHS typové schválenie komponentu alebo štátne typové schválenie, ak tieto spätné zrkadlá vyhovujú ustanoveniam tejto smernice, alebo- zakázať uviesť na trh spätné zrkadlá, ktoré sú vybavené označením EHS typového schválenia komponentu, vydaného v súlade s požiadavkami tejto smernice.2. S účinnosťou od 1. októbra 1986 členské štáty:a) - nesmú vydávať dokument uvádzaný v tretej odrážke článku 10 ods. 1 smernice 70/156/EHS pre typ vozidla, ktorého spätné zrkadlá nevyhovujú ustanoveniam tejto smernice,- môžu odmietnuť udeliť národné typové schválenie pre typ vozidla, ktorého spätné zrkadlá nevyhovujú ustanoveniam tejto smernice;b) - nesmú udeliť EHS typové schválenie komponentu pre typ spätného zrkadla, ak toto nevyhovuje ustanoveniam tejto smernice,- môžu odmietnuť udeliť národné typové schválenie komponentu pre typ spätného zrkadla, ak nevyhovuje ustanoveniam tejto smernice.3. S účinnosťou od 1. októbra 1988 môžu členské štáty zakázať uviesť do prevádzky – s výnimkou vozidiel uvedených v bode 2.1.3 prílohy III – ktorých spätné zrkadlá nevyhovujú ustanoveniam tejto smernice.S účinnosťou od 1. októbra 1992 môžu členské štáty zakázať uviesť do prevádzky vozidlá, uvedené v bode 2.1.3 prílohy III, ktorých spätné zrkadlá nevyhovujú ustanoveniam tejto smernice. Môžu tiež zakázať uviesť na trh spätné zrkadlá, ktoré nie sú vybavené označením typového schválenia komponentu, vydaným v súlade s požiadavkami tejto smernice."2. Prílohy sú nahradené prílohami k tejto smernici.Odkazy na prílohy v texte smernice 71/127/EHS sú chápané ako odkazy k zodpovedajúcim ustanoveniam v prílohách k tejto smernici nasledujúco:- bod 2 prílohy I zodpovedá prílohe II,- bod 2.6 prílohy I zodpovedá doplnku 2 prílohy II.Článok 2Členské štáty prijmú ustanovenia potrebné pre prispôsobenie sa tejto smernici najneskôr do 1. októbra 1985. Ihneď o tom informujú Komisiu.Článok 3Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 18. februára 1985Za KomisiuCockfieldpodpredseda[1] Ú. v. ES L 42, 23.2.1970, s. 1.[2] Ú. v. ES L 375, 31.12.1980, s. 34.[3] Ú. v. ES L 68, 22.3.1971, s. 1.[4] Ú. v. ES L 239, 22.9.1979, s. 1.--------------------------------------------------PRÍLOHA IDEFINÍCIE1. Spätné zrkadlo znamená akékoľvek zariadenie, s výnimkou zložitých optických systémov, ako sú periskopy, určené na to, aby poskytovali jasný pohľad dozadu a doboku vozidla v plochách výhľadu, ktoré sú definované v bode 5 prílohy III.2. Vnútorné spätné zrkadlo znamená zariadenie definované v bode 1, ktoré môže byť namontované v priestore pre cestujúcich vo vozidle.3. Vonkajšie spätné zrkadlo znamená zariadenie definované v bode 1, ktoré môže byť namontované na vonkajší povrch vozidla.4. Doplnkové spätné zrkadlo znamená spätné zrkadlo iné než zariadenie typu definovaného v bode 1, ktoré môže byť upevnené vo vnútri alebo zvonku vozidla s cieľom poskytnúť mu plochy výhľadu iné, než sú špecifikované v bode 5 prílohy III.5. Typ spätného zrkadla znamená zariadenie, ktoré sa významne nelíši v nasledujúcich hlavných charakteristikách:5.1 rozmery a polomer zakrivenia odrazovej plochy spätného zrkadla;5.2 konštrukcia, tvar alebo materiály spätných zrkadiel, vrátane spojov s karosériou.6. Trieda spätných zrkadiel znamená všetky zariadenia, ktoré majú jednu alebo viac spoločných charakteristík alebo funkcií. Zrkadlá sú klasifikované takto:Trieda I: | vnútorné spätné zrkadlá, ktoré poskytujú plochu výhľadu definovanú v bode 5.2 prílohy III. |Trieda II a III: | "hlavné" vonkajšie spätné zrkadlá, ktoré poskytujú plochy výhľadu definované v bode 5.3 prílohy III. |Trieda IV: | "širokouhlé" vonkajšie spätné zrkadlá, ktoré poskytujú plochu výhľadu definovanú v bode 5.4 prílohy III. |Trieda V: | "Blízkopohľadové" vonkajšie spätné zrkadlá, ktoré poskytujú plochu výhľadu definovanú v bode 5.5 prílohy III. |7. r znamená stredný polomer zakrivenia, meraný na odrazovej ploche v súlade s metódou popísanou v bode 2 doplnku 1 k tejto prílohy.8. Hlavné polomery zakrivenia v jednom bode na odrazovom povrchu (ri) znamenajú hodnoty získané pomocou prístroja definovaného v doplnku 1, merané na oblúku odrazového povrchu, prechádzajúceho stredom tohto povrchu rovnobežne s úsečkou b, definovanou v bode 2.2.1 prílohy II a na oblúku, ktorý je kolmý k tejto úsečke.9. Polomer zakrivenia v jednom bode na odrazovom povrchu (rp) znamená aritmetický priemer hlavných polomerov zakrivenia ri a r′i, t. j.:r=r+ r′10. Stred odrazového povrchu znamená ťažisko viditeľnej plochy odrazového povrchu.11. Polomer zakrivenia častí spätného zrkadla znamená polomer "c" oblúku kružnice, ktorý sa najviac približuje zakrivenému tvaru príslušnej časti.12. Zorné body vodiča znamenajú dva body vzdialené od seba 65 mm a vertikálne 635 mm nad bodom R sedadla vodiča, ako je stanovené v doplnku 2 tejto prílohy. Priamka spájajúca tieto body je kolmá k vertikálnej pozdĺžnej strednej rovine vozidla. Stred úsečky spájajúci obidva zorné body leží vo vertikálnej pozdĺžnej rovine, ktorá musí prechádzať stredom konštrukčnej polohy sedadla vodiča podľa špecifikácie výrobcu.13. Ambinokulárne videnie znamená celkovú plochu výhľadu zložením monokulárnych zorných polí pravého a ľavého oka (pozri obrázok).+++++ TIFF +++++E | =vnútorné spätné zrkadlo |OD | =oči vodča |OE |ID | =zdanlivé monokulárne obrazy |IE |I | = zdanlivý ambikulárny obraz |A | =uhol viditel'nosti ľavýrn okom |B | = uhol viditel'nosti pravýrn okom |C | =binokulárny uhol viditel'nosti |D | = ambinokulárny uhol viditel'nosti |14. Typ vozidla vzhľadom na spätné zrkadlá znamená motorové vozidlá, ktoré sú identické pokiaľ ide o nasledujúce základné znaky:14.1. Charakteristické znaky karosérie, obmedzujúce plochu výhľadu;14.2. Súradnice bodu R;14.3. Predpísané polohy a typy povinných a nepovinných (ak sú montované) spätných zrkadiel.15. Vozidlá kategórií M1, M2, M3, N1, N2a N3 znamenajú kategórie vozidiel definované v prílohe I smernice 70/156/EHS.--------------------------------------------------PRÍLOHA IIKONŠTRUKČNÉ ŠPECIFIKÁCIE A TESTY VYŽADOVANÉ PRE EHS TYPOVÉ SCHVÁLENIE KOMPONENTU PRE SPÄTNÉ ZRKADLÁ1. VŠEOBECNÉ ŠPECIFIKÁCIE1.1. Všetky spätné zrkadlá musia byť nastaviteľné1.2. Okraj odrazového povrchu musí byť zachytený v ochrannom puzdre (držiaku atď.), ktoré musí byť na svojom obvode vo všetkých bodoch a vo všetkých smeroch zaoblené s polomerom zakrivenia "c" väčším alebo rovným 2,5 mm. Ak vyčnieva odrazový povrch z ochranného puzdra, polomer zakrivenia "c" okraja vyčnievajúcej časti nesmie byť menší než 2,5 mm a odrazový povrch sa musí dať zasunúť do ochranného puzdra silou 50 N, ktorá pôsobí v mieste najväčšieho vyčnievania z ochranného puzdra horizontálnym smerom, približne rovnobežným s pozdĺžnou strednou rovinou vozidla.1.3. Keď je spätné zrkadlo namontované na rovinnom povrchu, všetky jeho časti, bez ohľadu na polohu nastavenia zariadenia, vrátane častí, ktoré zostanú spojené s podperou po teste, vykonanom podľa bodu 4.2 a ktorých sa môže pri statickom stave dotknúť guľa s priemerom 165 mm pri vnútorných spätných zrkadlách alebo s priemerom 100 mm pri vonkajších spätných zrkadlách, musí byť polomer zakrivenia minimálne 2,5 mm.1.3.1. Okraje upevňovacích dier alebo vybraní, ktorých priemer alebo najdlhšia uhlopriečka je menšia než 12 mm, sú vyňaté z požiadaviek na polomer zakrivenia podľa bodu 1.3 za predpokladu, že ich hrany sú otupené.1.4. Zariadenie pre pripevnenie spätných zrkadiel k vozidlu musí byť konštruované tak, aby valec s polomerom 50 mm, ktorého os tvorí os alebo niektorá z osí kyvu alebo otáčania, ktoré zabezpečujú vychýlenie spätného zrkadla v smere príslušného nárazu, pretínal aspoň časť povrchu, ku ktorému je zariadenie pripevnené.1.5. Časti vonkajších spätných zrkadiel uvedené v bodoch 1.2 a 1.3, ktoré sú vyrobené z materiálu s tvrdosťou podľa Shore A nepresahujúcou 60, sú vyňaté z príslušných ustanovení.1.6. V prípade častí vnútorných spätných zrkadiel, ktoré sú vyrobené z materiálu s tvrdosťou menšou ako 50 Shore A a ktoré sú namontované na tuhej podpere, sa požiadavky bodov 1.2 a 1.3 vzťahujú len na podperu.2. ROZMERY2.1. Vnútorné spätné zrkadlá (trieda I)a = 15 cm ×1 +1000r2.2. Hlavné vonkajšie spätné zrkadlá (triedy II a III)2.2.1. Rozmery odrazového povrchu musia byť také, aby bolo možné do nich vpísať:- obdĺžnik s výškou 4 cm a dĺžkou základne, ktorá je meraná v centimetroch, má veľkosť "a"- úsečku, ktorá je rovnobežná s výškou obdĺžnika a dĺžka ktorej, vyjadrená v centimetroch, má hodnotu "b".2.2.2. Minimálne hodnoty "a" a "b" sú uvedené v nasledujúcej tabuľke:Trieda spätného zrkadla | Kategórie vozidiel, pre ktoré sú spätné zrkadlá určené | a | b |II | M2, M3, N2 a N3 | 171 + 1000r | 20 |III | M1 a N1 N3 (ak sú uplatniteľné požiadavky bodu 2.1.3 prílohy III) | 131 + 1000r | 7 |2.3. Širokouhlé vonkajšie spätné zrkadlá (trieda IV)Obrysy odrazovej plochy musia mať jednoduchý geometrický tvar a jej rozmery musia byť také, aby zrkadlo poskytovalo plochu výhľadu špecifikovanú v bode 5.4 prílohy III, ak to je potrebné, tak v spojení s vonkajším spätným zrkadlom triedy II.2.4. Blízkopohľadové vonkajšie spätné zrkadlá (trieda V)Obrysy odrazovej plochy musia mať jednoduchý geometrický tvar a jej rozmery musia byť také, aby zrkadlo poskytovalo plochu výhľadu špecifikovanú v bode 5.5 prílohy III.3. ODRAZOVÝ POVRCH A KOEFICIENT ODRÁŽAVOSTI3.1. Odrazový povrch spätného zrkadla musí byť buď rovinný alebo sféricky vypuklý.3.2. Rozdiely medzi polomermi zakrivenia3.2.1. Rozdiel medzi ri alebo r’i a rp v ktoromkoľvek referenčnom bode nesmie presiahnuť 0,15 r.3.2.2. Rozdiel medzi ktorýmkoľvek z polomerov zakrivenia (rp1, rp2 a rp3) a r nesmie presiahnuť 0,15 r.3.2.3. Keď nie je "r" menšie než 3000 mm, hodnota 0,15 r uvedená v bodoch 3.2.1 a 3.2.2 sa nahradí hodnotou 0,25 r.3.3. Hodnota "r" nesmie byť menšia než:3.3.1. 1200 mm u vnútorných spätných zrkadiel (trieda I) a hlavných vonkajších spätných zrkadiel triedy III;3.3.2. 1800 mm u hlavných vonkajších spätných zrkadiel triedy II;3.3.3. 400 mm pre "širokouhlé" vonkajšie spätné zrkadlá (trieda IV) "blízkopohľadové" vonkajšie spätné zrkadlá (trieda V).3.4. Hodnota normálového koeficientu odrážavosti, stanovená metódou popísanou v doplnku 1 k tejto prílohe, nesmie byť menšia než 40 %.Ak má odrazový povrch dve polohy ("denná" a "nočná"), musí "denná" poloha dovoľovať rozoznávanie farieb signálov používaných v cestnej premávke. Hodnota normálového koeficientu odrážavosti pri "nočnej" polohe nesmie byť menšia než 4 %.3.5. Pri normálnom používaní si musí odrazový povrch zachovať charakteristiky uvedené v bode 3.4 i po dlhšom vystavení nepriaznivým poveternostným podmienkam.4. TESTY4.1. Spätné zrkadlá sa podrobia testom popísaným v bodoch 4.2 a 4.3.4.1.1. Test uvedený v bode 4.2 sa nevyžaduje pri všetkých vonkajších spätných zrkadlách, ktorých žiadna časť nie je menej než 2 m nad zemou, nezávisle na polohe nastavenia, ak zaťaženie vozidla zodpovedá maximálne technicky prípustnej hmotnosti.Toto zmiernenie sa použije tiež v prípade, keď upevnenie spätných zrkadiel (pripevňovacie dosky, ramienka, otočné kĺby atď.), ktoré sú umiestnené nižšie než 2 m nad vozovkou a ktoré nepresahujú celkovú šírku vozidla, meranú v priečnej zvislej rovine, prechádzajúcej najnižším miestom upevnenia zrkadla alebo ktorýmkoľvek bodom pred touto rovinou, ak táto konfigurácia dáva väčšiu celkovú šírku.V takých prípadoch musí byť zabezpečený popis, ktorý špecifikuje, že spätné zrkadlo musí byť montované tak, aby spĺňalo uvedené podmienky polohy jeho upevňovacích častí na vozidle.Keď sa táto výhoda zmiernenia využíva, musí byť držadlo nezmazateľne označené symbolom+++++ TIFF +++++a v osvedčení o typovom schválení musí byť táto skutočnosť potvrdená.4.2. Test nárazom4.2.1. Popis testovacieho zariadenia4.2.1.1. Testovacie zariadenie sa skladá z kyvadla, ktoré sa môže kývať okolo dvoch horizontálnych vzájomne kolmých osí, z ktorých jedna je kolmá k rovine zahŕňajúcej dráhu "spúšťania" kyvadla.Na konci kyvadla je kladivo, tvorené tuhou guľou s priemerom 165 ± 1 mm potiahnutou pryžou s hrúbkou 5 mm a tvrdosťou 50 podľa Shore A.Je vybavené zariadením umožňujúcim stanoviť maximálny uhol, ktorý zaujíma rameno v rovine spúšťania.K pridržiavaniu vzoriek, v súlade s požiadavkami na náraz, stanovenými v bode 4.2.2.6, slúži podpera pevne spojená s podstavcom kyvadla.Na obrázku 1 sú uvedené rozmery testovacieho zariadenia a špecifické konštrukčné údaje.+++++ TIFF +++++Obrázok 14.2.1.2. m= md1).4.2.2. Popis testu4.2.2.1. Pripevnenie spätného zrkadla k nosnej konštrukcii sa vykoná podľa postupu, ktorý je doporučený výrobcom zrkadla, prípadne výrobcom vozidla.4.2.2.2. Umiestnenie spätného zrkadla pre test4.2.2.2.1. Spätné zrkadlá sa na kyvadlovom zariadení pre rázový test umiestnia tak, aby ich osi, ktoré sú po namontovaní na vozidlo podľa montážneho návodu žiadateľa horizontálne a vertikálne, boli v podobnej polohe.4.2.2.2.2. Keď je niektoré spätné zrkadlo vzhľadom na svoju základňu nastaviteľné, má byť testovacia poloha taká, aby natáčacie zariadenie bolo v najnepriaznivejšej polohe v medziach stanovených žiadateľom.4.2.2.2.3. Keď je spätné zrkadlo vybavené zariadením pre nastavenie vzdialenosti od základne, zariadenie sa musí nastaviť do polohy, pri ktorej je vzdialenosť medzi puzdrom a základňou najkratšia.4.2.2.2.4. Keď je odrazový povrch v puzdre pohyblivý, nastaví sa tak, aby jeho horný vrchol, ktorý je najďalej od vozidla, bol v polohe najväčšieho vyčnievania vzhľadom k puzdru.4.2.2.3. S výnimkou testu č. 2 pre vnútorné spätné zrkadlá (pozri bod 4.2.2.6.1), keď je kyvadlo vo vertikálnej polohe, horizontálna rovina a pozdĺžna vertikálna rovina prechádzajúca stredom kladiva má prechádzať stredom odrazového povrchu, definovaného v bode 10 prílohy I. Pozdĺžny smer kyvu kyvadla má byť rovnobežný s pozdĺžnou strednou rovinou vozidla.4.2.2.4. Keď za podmienok nastavenia stanovených v bodoch 4.2.2.1 a 4.2.2.2 časti spätného zrkadla obmedzujú návrat kladiva, musí byť bod nárazu posunutý v smere, ktorý je kolmý k príslušnej osi otáčania alebo kyvu.Toto posunutie nesmie byť väčšie než je to bezpodmienečne nutné na vykonanie testu; musí sa obmedziť tak, aby:- guľa ohraničujúca kladivo bola aspoň dotyčnicou k valcu, ktorý je definovaný v bode 1.4, alebo- aby bod dotyku kladiva bol vo vzdialenosti najmenej 10 mm od obvodu odrazového povrchu.4.2.2.5. Test sa vykoná tak, že sa kladivo nechá padať z výšky zodpovedajúcej uhlu kyvadla 60° od vertikály, takže kladivo narazí na spätné zrkadlo v okamihu, keď kyvadlo dosiahlo vertikálnu polohu.4.2.2.6. Spätné zrkadlá sa podrobia nárazu pri týchto rozdielnych podmienkach:4.2.2.6.1. Vnútorné spätné zrkadlá:Test 1: Body nárazu sú body definované v bode 4.2.2.3. Pri náraze musí kladivo zasiahnuť spätné zrkadlo na strane s odrazovým povrchom.Test 2: Bod nárazu na okraj ochranného puzdra tak, aby náraz bol vedený v uhle 45° k rovine odrazového povrchu zrkadla a bol umiestnený v horizontálnej rovine, ktorá prechádza stredom zrkadla. Náraz musí smerovať na stranu s odrazovým povrchom.4.2.2.6.2. Vonkajšie spätné zrkadlá:Test 1: Bod náraz je definovaný v bode 4.2.2.3 alebo 4.2.2.4. Pri náraze musí kladivo zasiahnuť spätné zrkadlo na strane s odrazovým povrchom.Test 2: Bod nárazu je definovaný v bode 4.2.2.3 alebo 4.2.2.4. Pri náraze musí kladivo zasiahnuť spätné zrkadlo na protiľahlej strane odrazového povrchu.Keď je spätné zrkadlo triedy II alebo III pripevnené k tomu istému držiaku ako zrkadlá triedy IV, vykonajú sa uvedené testy na dolnom spätnom zrkadle. Technická služba zodpovedná za testy môže, ak zistí, že je to nevyhnutné, opakovať jeden alebo obidva tieto testy na hornom spätnom zrkadle, ak je toto nižšie než 2 m nad vozovkou.4.3. Ohybový test ochranného puzdra pripevneného ku konzole4.3.1. Tento test sa vykoná na všetkých vonkajších spätných zrkadlách s výnimkou zrkadiel triedy V.4.3.2. Popis testuOchranné puzdro sa horizontálne uloží do zariadenia tak, aby sa nastavovacie časti súpravy mohli spoľahlivo upnúť. V smere najväčšieho rozmeru puzdra sa koniec najbližší k bodu pripevnenia na nastavovacej časti znehybní pevnou zarážkou šírky 15 mm prekrývajúcou celú šírku ochranného puzdra.Na druhom konci sa na puzdro umiestni rovnaká zarážka tak, aby sa naň mohlo pôsobiť špecifikovaným testovacím zaťažením (obrázok 2).Koniec puzdra protiľahlý ku koncu, na ktorý sa pôsobí silou, sa môže upnúť a nemusí sa udržiavať v polohe vyznačenej na obrázku 2.Príklad zariadenia na ohybový test držiakov spätných zrkadiel+++++ TIFF +++++Obrázok 24.3.3 Testovacie zaťaženie je 25 kg a udržiava sa počas jednej minúty.5. VÝSLEDKY TESTOV5.1. Pri testoch popísaných v bode 4.2 musí kyvadlo po náraze pokračovať v kyve tak, aby priemet polohy, ktorú zaujíma rameno na spúšťaciu rovinu, tvoril s vertikálou uhol aspoň 20°.Presnosť merania uhlu má byť v rozmedzí ± 1°.5.1.1. Táto požiadavka neplatí pre spätné zrkadlá prilepené na predné okno, pre ktoré po teste platí požiadavka stanovená v bode 5.2.5.1.2. Požadovaný uhol návratu kyvadla vo vzťahu k vertikále je znížený z 20° na 10° pre všetky spätné zrkadlá triedy II a pre spätné zrkadlá triedy III, ktoré sú pripevnené k tomu istému držiaku ako spätné zrkadlá triedy IV.5.2. Ak by došlo pri testoch popísaných v bode 4.2 u spätných zrkadiel prilepených na predné okno k ulomeniu upevňovacej časti spätného zrkadla, zostávajúca časť nesmie vyčnievať zo spodnej časti o viac než 1 cm a časť zostávajúca po teste musí spĺňať podmienky stanovené v bode 1.3.5.3. Pri testoch popísaných v bodoch 4.2 a 4.3 sa odrazový povrch zrkadla nesmie rozbiť. Rozbitie odrazového povrchu je však prípustné, ak je splnená niektorá z nasledujúcich podmienok:5.3.1. úlomky skla naďalej priliehajú k zadnej časti držiaka, k povrchu pevne spojenému s držiakom; je prípustné čiastočné oddelenie skla od jeho podkladu, ak jeho rozmer na oboch stranách praskliny nepresiahne 2,5 mm. Je prípustné, aby sa v mieste nárazu od povrchu skla oddelili drobné črepy;5.3.2. zrkadlo je vyrobené z bezpečnostného skla.--------------------------------------------------PRÍLOHA IIIPOŽIADAVKY TÝKAJÚCE SA MONTÁŽE SPÄTNÝCH ZRKADIEL NA VOZIDLÁ1. VŠEOBECNE1.1. Spätné zrkadlá musia byť montované tak, aby zrkadlo podstatne nemenilo meranú plochu výhľadu alebo aby sa netriaslo tak, že by mohlo skresľovať vodičovi povahu prijímaného obrazu.1.2. Podmienky stanovené v bode 1.1, musia byť zachované pri pohybe vozidla rýchlosťou do 80 % jeho maximálnej konštrukčnej rýchlosti, nepresahujúcej však 150 km/h.2. POČET2.1. Minimálny počet povinných spätných zrkadiel2.1.1. Plochy výhľadu, špecifikované v bode 5, musia byť zabezpečované minimálnym počtom povinných spätných zrkadiel uvedených v nasledujúcej tabuľke:Kategória vozidla | Vnútorné spätné zrkadlá Trieda I | Vonkajšie spätné zrkadlá |Hlavné spätné zrkadlá | Širokouhlé spätné zrkadlá Trieda IV | Blízko pohľadové spätné zrkadlá Trieda V |Trieda II | Trieda III |M1 | I (pozri bod 2.1.2) | — (pozri bod 2.1.2.3) | I na strane vodiča (pozri bod 2.2.1 tejto prílohy) | — | — |M2 | — | 2 (1 na ľavej a 1 na pravej strane) | — | — | — (pozri body 2.2.2 a 3.7) |M3 | — | 2 (1 na ľavej a 1 na pravej strane) | — | — | — (pozri body 2.2.2 a 3.7) |N1 | 1 (pozri bod 2.1.2) | — (pozri bod 2.1.2.3) | 1 na strane vodiča (pozri bod 2.2.1 tejto prílohy) | — | — |N2 | — (pozri bod 2.2.3) | 2 (1 na ľavej a 1 na pravej strane) | — | — (pozri bod 2.2.4) | — (pozri body 2.2.2 a 3.7) |Nákladné auto s prívesom N3 Ťahače návesov | — (pozri bod 2.2.3) | 2 (1 na ľavej a 1 na pravej strane) | — | — (pozri bod 2.2.4.) | — (pozri bod 3.7) |— (pozri bod 2.2.3) | 2 (1 na ľavej a 1na pravej strane) | — (pozri bod 2.1.3) | 1 | 1 (pozri bod 3.7) |2.1.2. V prípade vozidiel však kategórie M1 a N1:2.1.2.1. ak vnútorné spätné zrkadlo nespĺňa požiadavky stanovené v bode 5.2, musí byť na vozidle namontované ďalšie spätné zrkadlo na opačnej strane vozidla, než je povinné zrkadlo uvedené v bode 2.1.1;2.1.2.2. ak vnútorné spätné zrkadlo neumožňuje výhľad dozadu, nie je jeho prítomnosť požadovaná;2.1.2.3. Vonkajšie spätné zrkadlá triedy II sú prípustné.2.1.3. Ak však konštrukcia vozidiel kategórie N3 technicky znemožňuje dosiahnuť plochy výhľadu špecifikované v bodoch 5.3.2.2 a 5.4 a keď je spätné zrkadlo triedy IV namontované na ten istý držiak ako spätné zrkadlo triedy II, môže byť toto nahradené spätným zrkadlom triedy III.Toto zmiernenie platí len do 1. októbra 1992.2.2. Maximálny počet nepovinných spätných zrkadiel2.2.1. V prípade vozidiel kategórií M1 a N1 môže byť spätné zrkadlo montované na opačnej strane vozidla než tam, kde je montované povinné vonkajšie spätné zrkadlo podľa bodu 2.1.1.2.2.2. Pri vozidlách kategórií M2, M3 a N2 sa môže použiť vonkajšie spätné zrkadlo triedy V.2.2.3. Pri vozidlách kategórií N2 a N3 sa môže použiť vnútorné spätné zrkadlo.2.2.4. Vonkajšie spätné zrkadlo triedy IV môže byť montované na vozidlá kategórie N2 a N3, iné než ťahače návesov.2.2.5. Spätné zrkadlá uvedené v bodoch 2.2.1 až 2.2.4 musia spĺňať požiadavky tejto smernice.Požiadavky bodu 5 tejto prílohy však neplatia pre spätné zrkadlá uvedené v bode 2.2.3.2.2.6. Ustanovenia tejto smernice neplatia pre prídavné spätné zrkadlá podľa bodu 4 prílohy 1. Takéto vonkajšie spätné zrkadlá musia však byť namontované najmenej 2 m nad vozovkou pri vozidle, ktoré je zaťažené celkovou maximálne prípustnou hmotnosťou.3. UMIESTNENIE3.1. Spätné zrkadlá musia byť umiestnené tak, aby vodič sediaci na sedadle v normálnej jazdnej polohe mal jasný výhľad na cestu za vozidlo a bok(-y) vozidla.3.2. Vonkajšie spätné zrkadlá majú byť viditeľné cez bočné okná alebo časť predného okna, ktorá je stieraná stieračom. Z konštrukčných dôvodov však toto ustanovenie neplatí pre vonkajšie spätné zrkadlá namontované na pravej strane vozidiel kategórií M2 a M3 v členských štátoch s pravostrannou premávkou a na ľavej strane vozidiel rovnakých kategórií v členských štátoch s ľavostrannou premávkou.3.3. V prípade akéhokoľvek vozidla v prevedení podvozok/kabína, pri ktorom sa meria plocha výhľadu, majú byť výrobcom uvedené najväčšie a najmenšie šírky karosérie a v prípade potreby simulované maketou čelného panelu. Všetky konfigurácie vozidla a spätných zrkadiel uvažované pri testoch majú byť uvedené v osvedčení o EHS typovom schválení vozidla vzhľadom na montáž spätných zrkadiel (pozri doplnok).3.4. Predpísané vonkajšie spätné zrkadlo na vozidle na strane vodiča musí byť umiestnené tak, aby uhol medzi vertikálnou pozdĺžnou strednou rovinou vozidla a vertikálnou rovinou prechádzajúcou cez stred spätného zrkadla a stred úsečky dlhej 65 mm, ktorá spája obidva zorné body vodiča, nebol väčší než 55°.3.5. Spätné zrkadlá nesmú vyčnievať cez vonkajší obrys karosérie vozidla podstatne viac, než je to potrebné pre splnenie požiadaviek, týkajúcich sa plochy výhľadu, stanovených v bode 5.3.6. Ak spodný okraj vonkajšieho spätného zrkadla je vzdialený menej než 2 m od zeme pri maximálne prípustnom celkovom zaťažení vozidla, nesmie toto spätné zrkadlo vyčnievať viac než 0,20 m za celkovú šírku vozidla, ktorá je meraná bez vonkajších zrkadiel.3.7. Spätné zrkadlá triedy V majú byť na vozidlách montované tak, aby bez ohľadu na ich polohu po nastavení, žiadna časť týchto zrkadiel alebo ich držiakov nebola nižšie než 2 m nad vozovkou pri zaťažení vozidla nákladom, ktorý zodpovedá jeho maximálne prípustnej celkovej hmotnosti.Tieto spätné zrkadlá nemajú byť však montované na vozidlách, pri ktorých výška kabíny je taká, že táto požiadavka nemôže byť splnená.3.8. Za podmienok stanovených v bodoch 3.5, 3.6 a 3.7 môžu spätné zrkadlá vyčnievať za maximálnu prípustnú šírku vozidla.4. NASTAVENIE4.1. Vnútorné spätné zrkadlo si musí vedieť vodič nastaviť zo svojej jazdnej polohy.4.2. Vonkajšie spätné zrkadlo umiestnené na strane vodiča sa musí dať nastaviť zvnútra vozidla pri zavretých dverách, okno môže byť otvorené. Poloha zrkadla sa však môže zablokovať zvonku.4.3. Požiadavky bodu 4.2 neplatia pre vonkajšie spätné zrkadlá, ktoré po vysunutí zo sklopnej polohy môžu byť bez nastavenia vrátené do pôvodnej polohy.5. PLOCHY VÝHĽADU5.1. VšeobecneNižšie definované plochy výhľadu sa musia stanoviť použitím ambinokulárneho videnia, pričom oči sú v "zorných bodoch vodiča", definovaných v bode 12 prílohy I vyššie. Plochy výhľadu sa stanovia na vozidle v pohotovostnom stave, ako je to definované v bode 2.6 prílohy I k smernici 70/156/EHS a ktoré prepravuje navyše jedného cestujúceho na prednom sedadle, pričom hmotnosť cestujúceho je 75 kg ± 1 %. Musia byť stanovené cez okná, ktorých celkový súčiniteľ prechodu svetla, meraný kolmo k povrchu, je najmenej 70 %.5.2. Vnútorné spätné zrkadlo (trieda I)Plocha výhľadu musí byť taká, aby vodič videl aspoň 20 m širokú rovnú horizontálnu časť vozovky so stredom na vertikálnej pozdĺžnej strednej rovine vozidla, ktorá siaha od 60 m za zornými bodmi vodiča (obrázok 3) k obzoru.5.3. Hlavné vonkajšie spätné zrkadlá (triedy II a III)5.3.1. Ľavé vonkajšie spätné zrkadlá pri vozidlách, ktoré jazdia po pravej strane vozovky, a pravé vonkajšie zrkadlá pri vozidlách, ktoré jazdia po ľavej strane vozovky5.3.1.1. Plocha výhľadu musí byť taká, aby vodič videl aspoň 2,50 m širokú rovnú horizontálnu časť vozovky, ohraničenú vpravo (pri vozidlách, ktoré jazdia vpravo) alebo vľavo (pri vozidlách, ktoré jazdia vľavo) rovinou rovnobežnou so strednou pozdĺžnou vertikálnou rovinou prechádzajúcou najvzdialenejším ľavým bodom vozidla (pri vozidlách, ktoré jazdia vpravo) alebo pravým bodom vozidla (pri vozidlách, ktoré jazdia vľavo) a siahajúcou od 10 m za zornými bodmi vodiča až k obzoru (obrázky 4 a 5).5.3.2. Pravé vonkajšie spätné zrkadlá pri vozidlách, ktoré jazdia vpravo, a ľavé vonkajšie spätné zrkadlá pri vozidlách, ktoré jazdia vľavo5.3.2.1. Pri vozidlách kategórie M1 a vozidlách kategórie N1 s maximálnou hmotnosťou nepresahujúcou 2 t musí byť plocha výhľadu taká, aby vodič videl aspoň 4 m širokú rovnú horizontálnu časť vozovky, ohraničenú na ľavej strane (pri vozidlách, ktoré jazdia vpravo) alebo na pravej strane (pri vozidlách, ktoré jazdia vľavo) rovinou rovnobežnou so strednou pozdĺžnou vertikálnou rovinou prechádzajúcou najvzdialenejším pravým bodom vozidla (pri vozidlách jazdiacich vpravo) alebo ľavým bodom vozidla (pri vozidlách jazdiacich vľavo) a siahajúcou od 20 m za zornými bodmi vodiča až k obzoru (pozri obrázok 4).5.3.2.2. Pri vozidlách iných, než sú uvedené v bode 5.3.2.1, musí byť plocha výhľadu taká, aby vodič videl aspoň 3,50 m širokú rovnú horizontálnu časť vozovky, ohraničenú na ľavej strane (pri vozidlách jazdiacich vpravo) alebo na pravej strane (pri vozidlách jazdiacich vľavo) rovinou rovnobežnou so strednou pozdĺžnou vertikálnou rovinou vozidla a prechádzajúcou najvzdialenejším pravým bodom vozidla (pri vozidlách jazdiacich vpravo) alebo ľavým bodom vozidla (pri vozidlách jazdiacich vľavo) a siahajúcou od 30 m za zornými bodmi vodiča až k obzoru.Navyše musí byť vozovka vodičom viditeľná v šírke 0,75 m počínajúc bodom, ktorý je vzdialený 4 m smerom dozadu od vertikálnej roviny prechádzajúcej zornými bodmi vodiča (pozri obrázok 5).5.4. "Širokouhlé"vonkajšie spätné zrkadlo (trieda IV)5.4.1. Plocha výhľadu musí byť taká, aby vodič videl aspoň 12,50 m širokú rovnú horizontálnu časť vozovky, ohraničenú na ľavej strane (pri vozidlách jazdiacich vpravo) alebo na pravej strane (pri vozidlách jazdiacich vľavo) rovinou rovnobežnou so strednou pozdĺžnou vertikálnou rovinou vozidla a prechádzajúcou najvzdialenejším pravým bodom vozidla (pri vozidlách jazdiacich vpravo) alebo najvzdialenejším ľavým bodom vozidla (pri vozidlách jazdiacich vľavo) a ktorá siaha aspoň od vzdialenosti 15 m do vzdialenosti 25 m za zornými bodmi vodiča. Navyše musí byť vozovka vodičom viditeľná v šírke 2,5 m počínajúc bodom, ktorý je vzdialený 3 m za vertikálnou rovinou prechádzajúcou zornými bodmi vodiča (pozri obrázok 6).5.5. "Blízkopohľadové"vonkajšie spätné zrkadlo (trieda V)Plocha výhľadu musí byť taká, aby vodič videl rovnú horizontálnu časť vozovky pozdĺž boku vozidla, ohraničenú nasledoujúcimi vertikálnymi rovinami (pozri obrázky 7a a 7b):5.5.1. rovinou rovnobežnou so strednou pozdĺžnou vertikálnou rovinou vozidla, ktorá prechádza bodom vzdialeným 0,2 m od najvzdialenejšieho pravého bodu kabíny vozidla (pri vozidlách jazdiacich vpravo) alebo ľavého bodu kabíny vozidla (pri vozidlách jazdiacich vľavo);5.5.2. v priečnom smere rovinou rovnobežnou vo vzdialenosti 1 m vpredu, s rovinou uvedenou v bode 5.5.1;5.5.3. vzadu rovinou rovnobežnou s vertikálnou rovinou, prechádzajúcou zornými bodmi vodiča a ležiacou 1,25 m za touto rovinou;5.5.4. vpredu rovinou rovnobežnou s vertikálnou rovinou, prechádzajúcou zornými bodmi vodiča a ležiacou 1 m pred touto rovinou. Ak je vertikálna priečna rovina prechádzajúca prednou hranou nárazníka vozidla menej než 1 m pred vertikálnou rovinou prechádzajúcou zornými bodmi vodiča, plocha výhľadu je ohraničená touto rovinou (pozri obrázok 7b).5.6. Pri spätných zrkadlách, ktoré sa skladajú z niekoľkých odrazových povrchov, ktoré majú buď rozdielne zakrivenie, alebo ktoré vzájomne zvierajú uhol, aspoň jeden z odrazových povrchov musí zabezpečovať plochu výhľadu a mať rozmery (pozri bod 2.2.2 prílohy II) špecifikované pre triedu, ku ktorej tieto zrkadlá patria.5.7. Prekážky5.7.1. Vnútorné spätné zrkadlo (trieda I)5.7.1.1. Zmenšenie plochy výhľadu spôsobené prítomnosťou takých zariadení, ako sú opierky hlavy, slnečné clony, stierače zadného skla a prvky vyhrievania zadného skla, je prípustné za predpokladu, že všetky tieto zariadenia spoločne nespôsobia zmenšenie predpísanej plochy výhľadu o viac než 15 %.5.7.1.2. Zakrytie výhľadu je merané pri najnižšie možnej polohe opierok hlavy a pri sklopených slnečných clonách smerom dozadu.5.7.2. Vonkajšie spätné zrkadlá (triedy II, III, IV a V)V plochách výhľadu špecifikovaných vyššie sa neberú do úvahy prekážky spôsobené karosériou a akoukoľvek jej časťou, ako sú dverné kľučky, doplnkové obrysové svetlá, smerové svetlá, ukončenie zadných nárazníkov a časti zariadení pre čistenie odrazového povrchu, ak vyvolávajú celkové zakrytie výhľadu menšie než 10 % špecifikovanej plochy výhľadu.5.8. Postup testuPlocha výhľadu sa stanoví tak, že sa v zorných bodoch umiestnia výkonné svetelné zdroje a skúša sa svetlo odrážané na kontrolnú vertikálnu premietaciu plochu. Môžu sa použiť aj iné rovnocenné metódy.Vnútorné spätné zrkadlo+++++ TIFF +++++Hlavné vonkajšie spätné zrkadláVozidlá jazdiace vpravo+++++ TIFF +++++Vozidlá kategórie M1 a N1 nepresahujúce hmotnosť 2 tony+++++ TIFF +++++Vozidlá kategórií iných než M1 a N1 nepresahujúce hmotnosť 2 tony+++++ TIFF +++++Širokouhlé spätné zrkadlo+++++ TIFF +++++"Blízkopohľadové" vonkajšie spätné zrkadlo--------------------------------------------------


title: Smernica Komisie z 30. októbra 1990, ktorou sa prispôsobuje technickému pokroku smernica Rady 77/649/EHS o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa výhľadu vodičov motorových vozidiel

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31990L0630

Úradný vestník L 341 , 06/12/1990 S. 0020 - 0029 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 20 S. 0022  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 20 S. 0022

		Smernica Komisiez 30. októbra 1990,ktorou sa prispôsobuje technickému pokroku smernica Rady 77/649/EHS o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa výhľadu vodičov motorových vozidiel(90/630/EHS)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady 77/649/EHS z 27. septembra 1977 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa výhľadu vodičov motorových vozidiel [1], naposledy zmenenú a doplnenú smernicou Komisie 88/366/EHS [2], a najmä na jej článok 5,keďže z hľadiska získaných skúseností a stavu poznania je teraz vhodné spresniť testovací postup stanovený v prílohe III k smernici 77/649/EHS, najmä vzhľadom na jeho prispôsobenie najnovšiemu vývoju v Európskej hospodárskej komisii Organizácie Spojených národov;keďže opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Výboru pre prispôsobenie smerníc odstraňujúcich technické bariéry obchodu v sektore motorových vozidiel technickému pokroku,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Príloha III k smernici 77/649/EHS sa týmto mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tejto smernici.Článok 21. S účinnosťou od 1. mája 1991 žiadny členský štát nesmie z dôvodov týkajúcich sa výhľadu:- odmietnuť, vzhľadom na typ vozidla, udeliť typové schválenie EHS alebo vydať kópiu osvedčenia uvedeného v poslednej zarážke článku 10 odseku 1 smernice 70/156/EHS [3], alebo udeliť národné typové schválenie, alebo- zakázať uvedenie do prevádzky vozidiel,ak plocha výhľadu vodičov takéhoto typu vozidla alebo takýchto vozidiel bola stanovená podľa smernice 77/649/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou.2. S účinnosťou od 1. októbra 1992 členské štáty:- nebudú ďalej vydávať kópiu osvedčenia uvedeného v poslednej zarážke článku 10 odseku 1 smernice 70/156/EHS pre typ vozidla, u ktorého nie je plocha výhľadu vodičov stanovená podľa smernice 77/649/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou,- môžu odmietnuť udeliť národné typové schválenie typu vozidla, u ktorého nie je plocha výhľadu vodičov stanovená podľa smernice 77/649/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou.Článok 3Členské štáty vykonajú ustanovenia nevyhnutné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 1. mája 1991. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.Článok 4Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 30. októbra 1990Za KomisiuMartin bangemannpodpredseda[1] Ú. v. ES L 267, 19.10.1977, s. 1.[2] Ú. v. ES L 181, 12.7.1988, s. 40.[3] Ú. v. ES L 42, 23.2.1970, s. 1.--------------------------------------------------PRÍLOHAPríloha III k smernici 77/649/EHS sa nahrádza takto:"PRÍLOHA IIIPOSTUP URČENIA BODU "H" A SKUTOČNÉHO UHLA TRUPU PRE POLOHY SEDENIA V MOTOROVÝCH VOZIDLÁCH1. ÚČELPostup opísaný v tejto prílohe sa používa na stanovenie polohy bodu "H" a skutočného uhla trupu pre jednu alebo niekoľko polôh sedenia v motorovom vozidle a na overenie vzťahu nameraných údajov ku konštrukčným špecifikáciám udaným výrobcom vozidla [1].2. DEFINÍCIENa účely tejto prílohy:2.1. "Referenčný údaj" znamená jednu alebo niekoľko nasledujúcich charakteristík polohy sedenia:2.1.1. bod "H" a bod "R" a ich vzťah,2.1.2. skutočný uhol trupu a konštrukčný uhol trupu a ich vzťah.2.2. "Trojrozmerný mechanizmus na určenie bodu H" (3 DH machine) znamená zariadenie používané na stanovenie bodov "H" a skutočných uhlov trupu. Toto zariadenie je opísané v doplnku 1 k tejto prílohe.2.3. "Bod H" znamená stred otáčania trupu a stehna 3 DH mechanizmu umiestneného na sedadle vozidla podľa nižšie uvedeného bodu 4. Bod "H" leží v strede osi zariadenia spájajúceho krúžky priezorníkov na oboch stranách mechanizmu. Bod "H" teoreticky zodpovedá bodu "R" (tolerancie pozri bod 3.2.2 nižšie). Len čo je bod "H" stanovený postupom opísaným v bode 4, považuje sa za pevný bod vo vzťahu k čalúneniu sedadla a pri jeho nastavovaní sa pohybuje spolu s ním.2.4. "Bod R" alebo "referenčný bod sedenia" znamená konštrukčný bod určený výrobcom vozidla pre každú polohu sedenia a stanovený so zreteľom na trojrozmerný referenčný systém.2.5. "Čiara trupu" znamená os tyče trojrozmerného mechanizmu, úplne sklopeného dozadu.2.6. "Skutočný uhol trupu" znamená uhol meraný medzi vertikálou prechádzajúcou bodom "H" a čiarou trupu pomocou uhlomernej stupnice sklonu chrbta na trojrozmernom mechanizme. Skutočný uhol trupu teoreticky zodpovedá konštrukčnému uhlu trupu (tolerancie pozri bod 3.2.2 nižšie).2.7. "Konštrukčný uhol trupu" znamená uhol meraný medzi vertikálou prechádzajúcou bodom "R" a čiarou trupu v polohe zodpovedajúcej konštrukčnej polohe operadla sedadla, stanovenej výrobcom vozidla.2.8. "Rovina súmernosti sediacej osoby" (C/LO) znamená strednú rovinu trojrozmerného mechanizmu umiestneného v každej konštrukčnej polohe sedenia; je reprezentovaná súradnicou bodu "H" na osi "Y". Pri samostatných sedadlách je rovina súmernosti sedadla totožná s rovinou súmernosti sediacej osoby. Pri ostatných sedadlách špecifikuje rovinu súmernosti sediacej osoby výrobca.2.9. "Trojrozmerný referenčný systém" znamená systém opísaný v doplnku 2 k tejto prílohe.2.10. "Východiskové značky" sú fyzické body (otvory, plochy, značky alebo vrúbky) na karosérii vozidla určené výrobcom.2.11. "Meracia poloha vozidla" znamená polohu vozidla určenú súradnicami východiskových značiek v trojrozmernom referenčnom systéme.3. POŽIADAVKY3.1. Uvedenie údajovPre každú polohu sedenia, pri ktorej sa na preukázanie splnenia ustanovení tejto smernice vyžadujú referenčné údaje, na formulári uvedenom v doplnku 3 k tejto prílohe sa predložia všetky alebo tieto vhodne vybrané údaje:3.1.1. súradnice bodu "R" vzhľadom na trojrozmerný referenčný systém;3.1.2. konštrukčný uhol trupu;3.1.3. všetky údaje potrebné na nastavenie sedadla (ak je nastaviteľné) do meracej polohy uvedenej v bode 4.3 nižšie.3.2. Vzťah medzi nameranými hodnotami a konštrukčnými špecifikáciami3.2.1. Súradnice bodu "H" a hodnota skutočného uhla trupu, získané postupom uvedeným v bode 4, sa porovnajú jednotlivo so súradnicami bodu "R" a hodnotou konštrukčného uhla trupu, ktoré udal výrobca vozidla.3.2.2. Vzájomné polohy bodu "R" a bodu "H" a vzťah medzi konštrukčným uhlom trupu a skutočným uhlom trupu sa pre príslušnú polohu sedenia považujú za uspokojivé, ak bod "H" určený svojimi súradnicami leží vnútri štvorca s dĺžkou strany 50 mm, s horizontálnymi a vertikálnymi stranami, ktorého uhlopriečky sa pretínajú v bode "R", a ak sa skutočný uhol trupu líši od konštrukčného uhlu maximálne o 5°.3.2.3. Ak sú tieto podmienky splnené, použije sa bod "R" a konštrukčný uhol trupu na preukázanie splnenia ustanovení tejto smernice.3.2.4. Ak bod "H" alebo skutočný uhol trupu nespĺňajú požiadavky bodu 3.2.2, bod "H" a skutočný uhol trupu sa určia ešte dvakrát (celkove trikrát). Ak výsledky dvoch z týchto troch postupov spĺňajú požiadavky, uplatnia sa podmienky bodu 3.2.2.3.2.5. Ak výsledky najmenej dvoch z troch postupov opísaných v bode 3.2.4 nespĺňajú požiadavky bodu 3.2.2 alebo ak sa overenie nemôže vykonať, pretože výrobca vozidla neposkytol údaje týkajúce sa polohy bodu "R" alebo konštrukčného uhla trupu, použije sa ťažisko troch nameraných bodov alebo aritmetický priemer troch nameraných uhlov a tieto sa považujú za aplikovateľné vo všetkých prípadoch, keď je v tejto smernici zmienka o bode "R" alebo konštrukčnom uhle trupu.4. POSTUP STANOVENIA BODU "H" A SKUTOČNÉHO UHLA TRUPU4.1. Vozidlo sa pripravuje podľa uváženia výrobcu na teplotu 20 °C ± 10 °C tak, aby bolo zabezpečené, že materiál sedadla dosiahne izbovú teplotu. Ak sa sedadlo, ktoré má byť testované, dosiaľ nepoužilo, usadí sa na sedadlo osoba s hmotnosťou 70 až 80 kg alebo zariadenie dvakrát počas jednej minúty, aby sa ohla sedacia časť a operadlo. Na žiadosť výrobcu zostanú úplné zostavy sedadiel nezaťažené minimálne 30 minút pred inštaláciou trojrozmerného mechanizmu.4.2. Vozidlo v meracej polohe je definované v bode 2.11.4.3. Sedadlo, ak je nastaviteľné, sa najprv nastaví do najzadnejšej krajnej normálnej polohy na riadenie alebo na jazdu podľa údajov výrobcu, pričom sa berie do úvahy len pozdĺžne nastavenie sedadla s vylúčením posunu sedadla používaného na iné účely, ako sú normálne polohy na riadenie alebo jazdu. Ak existujú iné spôsoby nastavenia (vertikálne, uhlové, nastavenie operadla sedadla atď.), tieto sa nastavia podľa špecifikácie výrobcu vozidla. Pri odpružených sedadlách sa napevno zafixuje vertikálna poloha tak, aby zodpovedala normálnej polohe na riadenie podľa špecifikácie výrobcu.4.4. Oblasť polohy na sedenie, ktorá je v styku s trojrozmerným mechanizmom, sa pokryje bavlnenou tkaninou dostatočného rozmeru a vhodnej štruktúry, opísanú ako obyčajná bavlnená tkanina s 18,9 nite na cm2 a vážiaca 0,228 kg/m2, alebo pletenou či netkanou textíliou s ekvivalentnými charakteristikami.Ak sa test vykonáva na sedadle mimo vozidla, musí mať podlaha, na ktorej je sedadlo umiestnené, tie isté základné charakteristiky [2] ako podlaha vozidla, v ktorom sa má sedadlo použiť.4.5. Zostava sedacej a chrbtovej časti trojrozmerného mechanizmu sa umiestni tak, aby rovina súmernosti sediacej osoby (C/LO) bola totožná s rovinou súmernosti trojrozmerného mechanizmu. Na žiadosť výrobcu môže byť mechanizmus posunutý smerom dovnútra vzhľadom na C/LO, ak je umiestnená tak ďaleko smerom von, že hrana sedadla nedovolí vyrovnanie mechanizmu.4.6. K panve sedacej časti sa buď jednotlivo, alebo s použitím T-tyče a zostavy dolných končatín pripoja zostavy dolných končatín. Priamka prechádzajúca krúžkami priezorov bodu "H" má byť rovnobežná so základňou a kolmá na pozdĺžnu rovinu súmernosti sedadla.4.7. Poloha chodidiel a nôh mechanizmu sa nastaví takto:4.7.1. Konštrukčná poloha sedenia: vodič a ostatní cestujúci na predných sedadlách4.7.1.1. Obidve zostavy chodidiel a nôh sa posunú dopredu tak, že chodidlá zaujmú, ak je potrebné, prirodzenú polohu na podlahe medzi ovládacími pedálmi. Keď je to možné, ľavé chodidlo má byť umiestnené približne v tej istej vzdialenosti vľavo od roviny súmernosti trojrozmerného mechanizmu, ako je pravé chodidlo nohy umiestnenej vpravo. Libela overujúca priečnu orientáciu trojrozmerného mechanizmu sa uvedie do horizontálnej polohy prestavením panvy sedacej časti, ak je to potrebné, alebo nastavením zostáv chodidiel a nôh smerom dozadu. Priamka prechádzajúca krúžkami priezorov bodu "H" sa udrží kolmo na pozdĺžnu rovinu súmernosti sedadla.4.7.1.2. Ak sa ľavá noha nemôže udržať v polohe rovnobežnej s pravou nohou a ľavé chodidlo sa nemôže podoprieť konštrukciou podlahy, posúva sa dovtedy, kým nie je podoprené. Zameranie krúžkov priezorov bodu "H" sa má zachovať.4.7.2. Konštrukčná poloha sedenia: cestujúci na zadných sedadláchPri zadných alebo pomocných sedadlách sa nohy umiestnia, tak ako určí výrobca. Ak potom chodidlá spočívajú na častiach podlahy v rozdielnych výškach, chodidlo, ktoré ako prvé príde do styku s predným sedadlom, slúži ako referenčné a druhé chodidlo sa nastaví tak, aby libela udávajúca priečnu orientáciu sedacej časti zariadenia ukazovala horizontálnu polohu.4.7.3. Ostatné konštrukčné polohy na sedenie:Dodrží sa všeobecný postup opísaný v bode 4.7.1 s výnimkou, že chodidlá sa umiestnia tak, ako špecifikuje výrobca.4.8 Nasadí sa holenné a stehenné závažie a vyrovná sa trojrozmerný mechanizmus.4.9. Chrbtová panva sa sklopí dopredu na doraz a trojrozmerný mechanizmus sa posunie od operadla sedadla prostredníctvom T-tyče. Trojrozmerný mechanizmus sa znova usadí na sedadlo jednou z nasledujúcich metód:4.9.1. Ak má trojrozmerný mechanizmus tendenciu kĺzania dozadu, použije sa nasledujúci postup. Mechanizmus sa nechá skĺznuť dozadu, až kým už nie je potrebné vyvíjať horizontálne zadržiavajúce zaťaženie na T-tyč, t. j. až sa panva sedacej časti dotkne operadla sedadla. Ak je to potrebné, upraví sa poloha holennej časti dolnej končatiny.4.9.2. Ak trojrozmerný mechanizmus nemá tendenciu kĺzania dozadu, použije sa nasledujúci postup. Mechanizmus sa posunie dozadu pôsobením horizontálneho zaťaženia na T-tyč smerom dozadu, až sa panva sedacej časti dotkne operadla sedadla (pozri obrázok 2 dodatku 1 k tejto prílohe).4.10. Na zostavu panvy sedacej a chrbtovej časti trojrozmerného mechanizmu v priesečníku bedrovej uhlomernej stupnice a puzdra T-tyče sa použije zaťaženie 100 ± 10 N. Smer pôsobenia zaťaženia sa udržiava pozdĺž priamky prechádzajúcej uvedeným priesečníkom k bodu tesne nad puzdrom stehennej tyče (pozri obrázok 2 dodatku 1 k tejto prílohe). Potom sa panva chrbtovej časti opatrne vráti na operadlo sedadla. Počas tejto poslednej časti postupu sa dbá, aby sa zabránilo skĺznutiu figuríny smerom dopredu.4.11. Nasadí sa pravé a ľavé závažie sedacej časti a potom striedavo osem závaží trupu. Udrží sa vodorovná poloha trojrozmerného mechanizmu.4.12. Chrbtová panva sa sklopí dopredu, aby sa uvoľnilo napätie na operadle sedadla. Trojrozmerným mechanizmom sa kýva zo strany na stranu v rozsahu 10° (5° na každú stranu od vertikálnej roviny súmernosti) počas troch úplných cyklov, aby došlo k uvoľneniu nahromadených trecích síl medzi mechanizmom a sedadlom.Počas kývania môže mať T-tyč trojrozmerného mechanizmu tendenciu k odklonu od určeného horizontálneho a vertikálneho nastavenia. T-tyč musí byť preto počas kývavých pohybov pridržaná s použitím primeranej bočnej sily. Je potrebné dbať o to, aby pri držaní T-tyče a kývaní mechanizmom bolo zabezpečené, že nebudú neúmyselne vnášané vonkajšie sily vo vertikálnom smere alebo v smere pozdĺžnom.Chodidlá trojrozmerného mechanizmu sa nemajú pri tomto kroku pridržiavať ani držať. Ak chodidlá zmenia polohu, malo by sa umožniť, aby v tejto polohe zatiaľ zostali.Chrbtová panva sa opatrne vráti na operadlo sedadla a skontroluje sa, či sú obe libely v nulovej polohe. Ak došlo počas kývavých pohybov trojrozmerného mechanizmu k akémukoľvek posunu chodidiel, musia byť znovu uvedené do polohy takto:Striedavo sa zdvihne každé chodidlo nad podlahu o najmenšiu nevyhnutnú mieru, až kým už nedochádza k žiadnemu dodatočnému pohybu chodidla. Pri tomto zdvíhaní sú chodidlá voľne otočné a nemajú byť použité žiadne dopredné alebo bočné zaťaženia. Po spätnom umiestnení každého chodidla do dolnej polohy má byť päta v styku s časťou konštrukcie na to určenou.Skontroluje sa nulová poloha bočnej libely; ak je to potrebné, použije sa bočné zaťaženie v hornej časti chrbtovej panvy tak, aby bola vyrovnaná panva sedacej časti panvy trojrozmerného mechanizmu na sedadle.4.13. Pri držaní T-tyče proti skĺznutiu trojrozmerného mechanizmu dopredu po sedacej časti sedadla sa postupuje takto:a) chrbtová panva sa vráti k operadlu sedadla;b) striedavo sa používa a uvoľňuje horizontálne zaťaženie pôsobiace smerom dozadu, nepresahujúce 25 N, do tyče uhla chrbta približne vo výške stredu trupových závaží, až kým uhlomerná stupnica uhla chrbta neukáže, že bola dosiahnutá stála poloha po uvoľnení zaťaženia. Má sa dbať o to, aby bolo zabezpečené, že na trojrozmerný mechanizmus nebudú pôsobiť žiadne vonkajšie zaťaženia smerujúce dole alebo do strán. Ak je potrebné iné nastavenie polohy trojrozmerného mechanizmu, sklopí sa chrbtová panva dopredu, vykoná sa znova vyrovnanie a opakuje sa postup podľa bodu 4.12.4.14. Vykonajú sa všetky merania:4.14.1. Súradnice bodu "H" sa merajú vzhľadom na trojrozmerný referenčný systém.4.14.2 Skutočný uhol trupu sa odčíta na uhlomernej stupnici trojrozmerného mechanizmu s tyčou sklopenou úplne dozadu.4.15. Ak sa požaduje znovu usadiť trojrozmerný mechanizmus, zostava sedadla pred opätovným usadením by mala byť nezaťažená počas minimálne 30 minút. Trojrozmerný mechanizmus by nemal byť ponechaný zaťažený na zostave sedadla dlhšie, než je čas potrebný na vykonanie testu.4.16. Ak sa sedadlá v tom istom rade môžu považovať za podobné (lavicové sedadlo, identické sedadlá atď.), určí sa len jeden bod "H" a jeden "skutočný uhol trupu" pre každý rad sedadiel, pričom trojrozmerný mechanizmus opísaný v dodatku 1 k tejto prílohe je usadený na mieste považovanom pre tento rad za reprezentatívne. Týmto miestom je:4.16.1. v prípade predného radu sedadlo vodiča;4.16.2. v prípade zadného radu alebo radov vonkajšie sedadlo.Dodatok 1OPIS TROJROZMERNÉHO MECHANIZMU PRE STANOVENIE BODU "H" [1] (3 DH machine)1. Chrbtová panva a panva sedacej častiChrbtová panva a panva sedacej časti sú vyhotovené z vystuženého plastu a kovu; tieto simulujú ľudský trup a stehná a sú mechanicky otočné v bode "H". K tyči zavesenej otáčavo v bode "H" je pripojená uhlomerná stupnica na meranie skutočného uhla trupu. Nastaviteľná stehenná tyč, upevnená k panve sedacej časti, určuje os stehien a slúži ako základná priamka pre uhlomernú stupnicu bedrového uhla.2. Prvky tela a dolných končatínDolné časti končatín sú spojené so zostavou panvy sedacej časti T-tyče spájajúcej kolená, ktorá je priečnym nástavcom nastaviteľnej stehennej tyče. V segmentoch dolných častí končatín sú usporiadané stupnice na meranie kolenných uhlov. Zostavy obuvi a chodidiel sú ciachované na meranie uhla chodidla. Dve libely orientujú zariadenie v priestore. Závažia prvkov tela sú umiestnené v zodpovedajúcich ťažiskách, aby bol vyvolaný priehyb sedadla rovnocenný mužovi s hmotnosťou 76 kg. Všetky spoje trojrozmerného mechanizmu by mali byť kontrolované, či sú voľne pohyblivé bez viditeľného trenia.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Dodatok 2TROJROZMERNÝ REFERENČNÝ SYSTÉM1. Trojrozmerný referenčný systém je určený tromi pravouhlými rovinami stanovenými výrobcom vozidla (pozri obrázok) [1].2. Meracia poloha vozidla je stanovená umiestnením vozidla na podpernom povrchu tak, aby súradnice východiskových značiek zodpovedali hodnotám udaným výrobcom.3. Súradnice bodu "R" a bodu "H" sú stanovené vo vzťahu k východiskovým značkám určeným výrobcom vozidla.+++++ TIFF +++++Dodatok 3+++++ TIFF +++++"[1] Ak nemôže byť v ktorejkoľvek polohe sedenie iné než na predných sedadlách, určený bod „H“ s použitím trojrozmerného mechanizmu alebo postupov sa môže, podľa uváženia príslušného orgánu, brať ako referenčný bod „R“ udaný výrobcom.[2] Uhol sklonu, výškový rozdiel upevnenia sedadla, štruktúra povrchu atď.[1] Mechanizmus zodpovedá opisu v norme ISO 6549-1980. Pre podrobnosti konštrukcie figuríny je potrebné obrátiť sa na Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America.[1] ) Referenčný systém zodpovedá norme ISO 4130-1978.--------------------------------------------------


title: Smernica Komisie 2000/74/ES z 22. novembra 2000, ktorou sa technickému pokroku prispôsobuje smernica Rady 93/29/EHS o identifikácii ovládačov, oznamovačov a indikátorov pre dvoj- alebo trojkolesové motorové vozidláText s významom pre EHP.

text:
354                     SK                          Úradný vestník Európskej únie                                           07/zv. 5

32000L0074

L 300/24                                 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV                                        29.11.2000

                                                 SMERNICA KOMISIE 2000/74/ES

                                                       z 22. novembra 2000,

               ktorou sa technickému pokroku prispôsobuje smernica Rady 93/29/EHS o identifikácii ovládačov,
                           oznamovačov a indikátorov pre dvoj- alebo trojkolesové motorové vozidlá
                                                      (Text s významom pre EHP)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,                                    (4)    Ustanovenia uvedené v tejto smernici sú v súlade so sta-
                                                                            noviskom Výboru pre prispôsobenie sa technickému
                                                                            pokroku, ktorý bol zriadený podľa článku 13 smernice
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,                   Rady 70/156/EHS zo 6. februára 1970 o aproximácii
                                                                            právnych predpisov členských štátov o typovom schvá-
                                                                            lení motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel (6),
so zreteľom na smernicu Rady 92/61/EHS z 30. júna 1992                      naposledy zmenenej a doplnenej smernicou Európskeho
o typovom schválení dvojkolesových alebo trojkolesových                     parlamentu a Rady 2000/40 (7),
motorových vozidiel (1), zmenenú a doplnenú smernicou
Európskeho parlamentu a Rady 2000/7/ES (2), a najmä na jej
článok 16,
                                                                     PRIJALA TÚTO SMERNICU:

so zreteľom na smernicu Rady 93/29/EHS zo 14. júna 1993
o identifikácii ovládačov, oznamovačov a indikátorov pre dvoj                                        Článok 1
alebo trojkolesové motorové vozidlá (3), a najmä na jej
článok 4,
                                                                     Prílohy I a II k smernici 93/29/EHS sa týmto menia a dopĺňajú
                                                                     v súlade s prílohou k tejto smernici.
keďže:

(1)      Smernica 93/29/EHS je jednou zo samostatných smerníc                                        Článok 2
         postupu ES typového schvaľovania zavedeného smerni-
         cou 92/61/EHS. Ustanovenia smernice 92/61/EHS týka-
         júce sa systémov, komponentov a samostatných tech-          1.    S účinnosťou od 1. januára 2002 nesmú členské štáty
         nických jednotiek vozidla preto platia pre uvedenú          z dôvodov týkajúcich sa identifikácie ovládačov, oznamovačov
         smernicu.                                                   a indikátorov:

(2)      Vývoj technológie teraz umožňuje, aby bola smernica         — odmietnuť udeliť typu dvoj alebo trojkolesového motoro-
         93/29/EHS prispôsobená technickému pokroku. S cieľom          vého vozidla ES typové schválenie alebo
         umožniť správne fungovanie úplného systému typového
         schvaľovania je preto potrebné objasniť alebo doplniť
         určité požiadavky príslušnej smernice.                      — zakázať registráciu, predaj alebo uvedenie do prevádzky
                                                                       dvoj alebo trojkolesových motorových vozidiel,

(3)      Na tento účel by sa mali požiadavky týkajúce pomeno-
         vania a identifikácie niektorých symbolov zosúladiť         ak identifikácia ovládačov, oznamovačov a indikátorov spĺňa
         s požiadavkami smernice 78/316/EHS z 21. decembra           požiadavky smernice 93/29/EHS, zmenenej a doplnenej touto
         1977 o aproximácii právnych predpisov členských štátov      smernicou.
         týkajúcich sa vnútorného vybavenia motorových vozi-
         diel     (identifikácia   ovládačov,      oznamovačov
         a indikátorov) (4), zmenenej a doplnenej smernicou          2.    S účinnosťou od 1. júla 2002 odmietnu členské štáty
         Komisie 93/91/EHS (5), a niektoré informácie obsiahnuté     udeliť ES typové schválenie každému novému typu dvoj alebo
         v informačnom dokumente by sa mali objasniť.                trojkolesového motorového vozidla z dôvodov týkajúcich sa
                                                                     identifikácie ovládačov, oznamovačov a indikátorov, ak nie sú
                                                                     splnené požiadavky smernice 93/79/EHS zmenenej a doplnenej
(1) Ú. v. ES L 225, 10.8.1992, s. 72.                                touto smernicou.
(2) Ú. v. ES L 106, 3.5.2000, s. 1.
(3) Ú. v. ES L 188, 29.7.1993, s. 1.
(4) Ú. v. ES L 81, 28.3.1978, s. 3.                                  (6) Ú. v. ES L 42, 23.2.1970, s. 1.
(5) Ú. v. ES L 284, 19.11.1993, s. 25.                               (7) Ú. v. ES L 203, 10.8.1992, s. 9.
 ---pagebreak--- 07/zv. 5            SK                            Úradný vestník Európskej únie                                         355

                          Článok 3                                                           Článok 4

1.   Členské štáty prijmú a uverejnia opatrenia potrebné na        Táto smernica nadobúda účinnosť 20. deň po jej uverejnení
dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 31. decem-       v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.
bra 2001. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.

                                                                                Článok 5
Tieto opatrenia budú uplatňovať od 1. januára 2002.
                                                                   Táto smernica je adresovaná členským štátom.
Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo
pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrob-
nosti o odkaze upravia členské štáty.                              V Bruseli 22. novembra 2000

                                                                                Za Komisiu
2.    Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustano-
vení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti                                     Erkki LIIKANEN
pôsobnosti tejto smernice.                                                                              člen Komisie
 ---pagebreak--- 356             SK                                  Úradný vestník Európskej únie                                            07/zv. 5

                                                              PRÍLOHA

      I.   Príloha I sa mení a dopĺňa takto:
           1.   Bod 2.1.1 sa nahrádza týmto textom:
                „2.1.1   Tieto symboly sa zreteľne vynímajú oproti pozadiu.“
           2.   Bod 2.1.5 sa mení a dopĺňa takto:
                — k opisu k obrázku 3 sa dopĺňa toto:
                     „Poznámka: ak existujú samostatné oznamovače pre ľavé a pravé smerové svetlá, môžu sa použiť oddelene
                     aj dve šípky.“
                — obrázok 12 sa nahrádza týmto:
                     „Obrázok 12
                     Zadné hmlové svetlá (3)
                     Farba oznamovača: oranžová“

                — opis k obrázku 13 sa nahrádza týmto:
                     „Obrázok 13
                     Ovládač zapaľovania alebo zastavenia motora je v polohe ‚vypnuté‘“
                — opis k obrázku 14 sa nahrádza týmto:
                     „Obrázok 14
                     Ovládač zapaľovania alebo zastavenia motora je v polohe ‚zapnuté‘“,
                — obrázok 15 sa nahrádza týmto:
                     „Obrázok 15
                     Hlavný spínač osvetlenia
                     Farba oznamovača: zelená“

                — text k obrázku 16 sa nahrádza týmto:
                     „Obrázok 16
                     Obrysové svetlá
                     (ak ovládač nie je samostatný, môže byť identifikovaný symbolom znázorneným na obrázku 15)
                     Farba oznamovača: zelená“
 ---pagebreak--- 07/zv. 5           SK                                   Úradný vestník Európskej únie                                               357

                   — obrázok 17 sa vypúšťa.

                   — obrázky 18 a 19 sa príslušne prečíslujú na 17 a 18.

                   — poznámka (1) sa nahrádza touto:

                        „(1) Orámovaná plocha môže byť vyplnená.“

           II. Príloha II sa mení a dopĺňa takto:

               Dodatok 1 sa nahrádza týmto textom:

               „Doplnok 1

               Informačný dokument pre identifikáciu ovládačov, oznamovačov a indikátorov pre typ dvoj alebo trojko-
               lesového motorového vozidla

               (priloží sa k žiadosti o typové schválenie komponentu, ak sa táto predkladá oddelene od žiadosti o typové schvále-
               nie vozidla)

               Poradové číslo (pridelené žiadateľom):

               Žiadosť o typové schválenie komponentu z hľadiska identifikácie ovládačov, oznamovačov a indikátorov typu dvoj
               alebo trojkolesového motorového vozidla obsahuje informácie stanovené v týchto bodoch prílohy II k smernici
               Rady 92/61/EHS, časť A:

               — 0.1

               — 0.2

               — 0.4 až 0.6

               — 9.2.1.“


title: Smernica Komisie 98/38/ES z 3. júna 1998, ktorou sa prispôsobuje technickému pokroku smernica Rady 74/151/EHS o aproximácii právnych predpisov členských štátov o určitých súčastiach a charakteristikách kolesových poľnohospodárskych a lesných traktorovText s významom pre EHP.

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31998L0038

Úradný vestník L 170 , 16/06/1998 S. 0013 - 0014

		Smernica Komisie 98/38/ESz 3. júna 1998,ktorou sa prispôsobuje technickému pokroku smernica Rady 74/151/EHS o aproximácii právnych predpisov členských štátov o určitých súčastiach a charakteristikách kolesových poľnohospodárskych a lesných traktorov(Text s významom pre EHP)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady 74/150/EHS zo 4. marca 1974 o aproximácii právnych predpisov členských štátov o typovom schválení kolesových poľnohospodárskych alebo lesných traktorov [1], naposledy zmenenú a doplnenú smernicou Európskeho parlamentu a Rady 97/54/ES [2], najmä na jej článok 13,so zreteľom na smernicu Rady 74/151/EHS zo 4. marca 1974 o aproximácii právnych predpisov členských štátov o určitých súčastiach a charakteristikách kolesových poľnohospodárskych a lesných traktorov [3], naposledy zmenenú a doplnenú smernicou 97/54/ES, najmä na jej článok 4,keďže vzhľadom na získané skúsenosti a technický pokrok je teraz vhodné prispôsobiť požiadavky na komponenty a charakteristické vlastnosti uvedené v článku 2 smernice 74/151/EHS;keďže opatrenia tejto smernice sú v súlade so stanoviskom Výboru pre prispôsobovanie sa technickému pokroku ustanoveného smernicou 74/150/EHS,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Prílohy I až VI k smernici 74/151/EHS sa týmto menia a dopĺňajú v súlade s prílohou k tejto smernici.Článok 21. Od 1. mája 1999 členské štáty nesmú:- odmietnuť, pokiaľ ide o typ traktora, udeliť schválenie typu pre ES, odmietnuť vydať doklad podľa článku 10 ods. 1, poslednej zarážky, smernice 74/150/EHS alebo odmietnuť udeliť vnútroštátne schválenie typu alebo- zakázať uvedenie traktorov do premávky,ak tieto traktory plnia požiadavky smernice 74/151/EHS v znení tejto smernice.2. Od 1. októbra 1999 členské štáty:- nesmú ďalej vydávať doklad podľa článku 10 ods. 1, poslednej zarážky, smernice 74/150/EHS pre typ traktora, ktorý nespĺňa požiadavky smernice 74/151/EHS v znení tejto smernice,- môžu odmietnuť udeliť vnútroštátne schválenie typu, pokiaľ ide o typ traktora, ktorý nespĺňa požiadavky smernice 74/151/EHS v znení tejto smernice.Článok 31. Členské štáty prijmú zákony, iné predpisy a správne opatrenia na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 1. mája 1999. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.2. Členské štáty zašlú Komisii text podstatných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktorý prijímajú v oblasti upravenej touto smernicou.Článok 4Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiaty deň po uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 5Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 3. júna 1998Za KomisiuMartin Bangemannčlen Komisie[1] Ú. v. ES L 84, 28.3.1974, s. 10.[2] Ú. v. ES L 277, 10.10.1997, s. 24.[3] Ú. v. ES L 84, 28.3.1974, s. 25.--------------------------------------------------PRÍLOHAPrílohy I až VI smernice 74/151/EHS sa menia a dopĺňajú takto:a) V prílohe I sa slovo "váha" nahrádza slovom "hmotnosť".b) V prílohe II- dve zarážky bodu 1 sa nahrádzajú týmto:- "— dĺžka: 255 alebo 520 mm,- — šírka: 165 alebo 120 mm.Voľba musí brať do úvahy rozmery, ktoré platia v členských štátoch, pre ktoré sú určené."- bod 2.1 sa nahrádza takto:"2.1. Poloha tabuľky evidenčného číslaStred tabuľky evidenčného čísla nesmie byť ďalej vpravo, ako je pozdĺžna rovina súmernosti traktora.Ľavý bočný okraj tabuľky evidenčného čísla nesmie byť ďalej vľavo, ako je zvislá rovina rovnobežná s pozdĺžnou rovinou súmernosti traktora, ktorá je dotyčnicou prierezu traktora v bode jeho najväčšej šírky."- text bodu 2.4 sa nahrádza týmto:"Výška spodného okraja tabuľky evidenčného čísla nad zemou nesmie byť menšia ako 0,3 m, výška horného okraja tabuľky evidenčného čísla nad zemou nesmie presiahnuť 4 m."c) V prílohe III sa do bodu 2 pridáva nasledujúci text:"Palivové potrubie a nalievacie hrdlo musia byť umiestnené mimo kabíny."d) Príloha IV sa nahrádza týmto:"PRÍLOHA IVPRÍDAVNÉ ZÁVAŽIAAk má byť traktor vybavený prídavnými závažiami, aby spĺňal ostatné požiadavky schválenia ES, musia byť prídavné závažia dodané výrobcom traktora, musia byť určené pre montáž na traktor a musia niesť znak výrobcu a vyhlásenie o ich hmotnosti v kilogramoch s presnosťou ± 5 %. Predné prídavné závažia konštruované pre časté demontáže a montáže musia byť od seba vzdialené z bezpečnostných dôvodov pre uchopenie a manipuláciu minimálne 25 mm. Spôsob umiestnenia prídavných závaží musí predchádzať akémukoľvek ich náhodnému uvoľneniu (napr. v prípade prevrátenia sa traktora)."e) V prílohe V; bod 2.1.4 sa nahrádza týmto:"2.1.4 "f) V prílohe VI sa do bodu II.1 pridáva nasledujúci text:"Koncovka výfukového potrubia musí byť umiestnená tak, aby výfukové plyny nemohli v žiadnom prípade vniknúť do kabíny."--------------------------------------------------


title: Smernica Rady 92/24/EHS z 31. marca 1992, ktorá sa týka zariadení alebo podobných rýchlosť obmedzujúcich palubných systémov určitých kategórií motorových vozidiel

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31992L0024

Úradný vestník L 129 , 14/05/1992 S. 0154 - 0174 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 22 S. 0195  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 22 S. 0195

		Smernica Rady 92/24/EHSz 31. marca 1992,ktorá sa týka zariadení alebo podobných rýchlosť obmedzujúcich palubných systémov určitých kategórií motorových vozidielRADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, najmä na jej článok 100a,so zreteľom na návrh Komisie [1],v spolupráci s Európskym parlamentom [2],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [3],keďže je dôležité prijať opatrenia s cieľom postupného vytvorenia vnútorného trhu v priebehu obdobia, ktoré skončí 31. decembra 1992; keďže vnútorný trh tvorí oblasť bez vnútorných hraníc, v ktorej je zabezpečený voľný pohyb tovarov, osôb, služieb a kapitálu;keďže technické požiadavky, ktoré musia spĺňať motorové vozidlá na základe vnútroštátnych právnych predpisov sa týkajú, okrem iného, obmedzenia rýchlosti určitých kategórií vozidiel;keďže tieto požiadavky sa v jednotlivých členských štátoch odlišujú; keďže je preto potrebné pre všetky členské štáty, aby prijali rovnaké požiadavky okrem svojich súčasných predpisov alebo namiesto nich, aby umožnili hlavne uplatňovanie postupu EHS typového schvaľovania, ktorý bol predmetom smernice 70/156/EHS [4]pre každý typ vozidla;keďže z hľadiska zvýšenia bezpečnosti na cestách a zníženia vážnosti poranení pri nehodách s ťažkými nákladnými vozidlami a autobusmi sa považuje za mimoriadne potrebné prispôsobiť zariadenia na obmedzenie rýchlosti týmto kategóriám motorových vozidiel;keďže z hľadiska životného prostredia a úspornosti možno dosiahnuť zníženie znečistenia ovzdušia a spotreby paliva;keďže vo všetkých prípadoch, keď Rada udelí Komisii právomoc na realizáciu pravidiel stanovených v odvetví motorových vozidiel, je vhodné zabezpečiť priebeh predchádzajúcich konzultácií medzi Komisiou a členskými štátmi v rámci poradného výboru;keďže je rozumné a užitočné zaoberať sa výskumnými činnosťami týkajúcimi sa vývoja variabilných zariadení na obmedzenie rýchlosti aktivovaných v súlade s obmedzením rýchlosti podľa prevládajúcich podmienok na cestách a v premávke v rámci programu Drive,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Na účely tejto smernice:- "vozidlo" znamená akékoľvek motorové vozidlo kategórií N2 a M3 s maximálnou povolenou hmotnosťou presahujúcou 10 ton a kategórie N3 definovanej v prílohe I k smernici 70/156/EHS určené na používanie na ceste, s najmenej štyrmi kolesami a maximálnou konštrukčnou rýchlosťou viac ako 25 km/h,- "zariadenie na obmedzenie rýchlosti" znamená prístroj na zníženie rýchlosti, ktorému môže byť udelené typové schválenie na samostatnú technickú jednotku v zmysle článku 9a smernice 70/156/EHS. Vstavané systémy obmedzenia maximálnej rýchlosti vozidla od začiatku zahrnuté do konštrukcie vozidiel musia spĺňať rovnaké požiadavky ako zariadenia na obmedzenie rýchlosti.Článok 2Členské štáty nesmú odmietnuť:- EHS typové schválenie alebo národné typové schválenie pre vozidlo alebo odmietnuť či zakázať predaj, registráciu, prevádzkovanie alebo používanie vozidla na základe jeho vybavenia prístrojmi na obmedzenie rýchlosti,- EHS typové schválenie na technický prístroj alebo národné typové schválenie na zariadenie na obmedzenie rýchlosti alebo zakázať predaj alebo používanie zariadenia na obmedzenie rýchlosti,ak sú splnené požiadavky príloh tejto smernice.Článok 3V súlade s postupom stanoveným v článku 13 smernice 70/156/EHS sa prijmú akékoľvek zmeny a doplnky potrebné na prispôsobenie požiadaviek príloh tejto smernice technickému pokroku.Článok 4Členské štáty najneskôr do 1. januára 1993 uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach podľa predchádzajúceho odseku alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.Článok 5S účinnosťou od 1. januára 1994 členské štáty:- nesmú vydávať doklad stanovený v tretej zarážke článku 10 ods. 1 smernice 70/156/EHS s ohľadom na typ vozidla, ktorého zariadenie na obmedzenie rýchlosti nespĺňa požiadavky tejto smernice,- môžu odmietnuť udeliť národné typové schválenie s ohľadom na typ vozidla, ktorého zariadenie na obmedzenie rýchlosti nevyhovuje opatreniam tejto smernice.S účinnosťou od 1. októbra 1994 môžu členské štáty zakázať uviesť do prevádzky vozidlá, ak takéto vozidlá nie sú vybavené zariadením na obmedzenie rýchlosti vyhovujúcim opatreniam tejto smernice.Článok 6Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 31. marca 1992Za RadupredsedaVitor Martins[1] Ú. v. ES C 229, 4.9.1991, s. 5.[2] Ú. v. ES C 13, 20.1.1992, s. 505; a Ú. v. ES C 67, 16.3.1992.[3] Ú. v. ES C 40, 17.2.1992, s. 54.[4] Smernica Rady 70/156/EHS zo 6. februára 1970 o aproximácii právnych predpisov členských štátov o typovom schválení motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel (Ú. v. ES L 42, 23.2.1970, s. 1), naposledy zmenenej a doplnenej smernicou 87/403/EHS (Ú. v. ES L 220, 8.8.1987, s. 44).--------------------------------------------------PRÍLOHA I1. ROZSAH PÔSOBNOSTI1.1. Táto smernica platí pre zariadenia obmedzujúce rýchlosť EHS typovo schválené ako samostatné technické jednotky pre motorové vozidlá a zariadenie motorových vozidiel uvedené v článku 1, ktoré s týmito schválenými zariadeniami alebo podobnými rýchlosť obmedzujúcimi systémami spĺňa požiadavky uvedené v prílohách tejto smernice.Motorové vozidlá, ktorých maximálna konštrukčná rýchlosť je menšia ako rýchlosť stanovená v smernici Rady 92/6/EHS z 10. februára 1992 o inštalovaní a použití zariadení obmedzujúcich rýchlosť pre určité kategórie motorových vozidiel v spoločenstve [1], nemusia byť vybavené zariadeniami alebo systémami obmedzujúcimi rýchlosť.Účelom tejto smernice je obmedziť na špecifickú hodnotu maximálnu rýchlosť cestných vozidiel prepravujúcich ťažké náklady a cestujúcich. Toto sa dosiahne zariadením na obmedzenie rýchlosti, alebo palubným rýchlosť obmedzujúcim systémom, ktorého prvoradou funkciou je riadenie dodávky paliva motoru.2. DEFINÍCIE2.1. Na účely tejto smernice:2.2. "Limitná rýchlosť V" znamená maximálnu rýchlosť vozidla, takže jeho konštrukcia a zariadenie už ďalej nereaguje na akcelerátor.2.3. "Nastavená rýchlosť (Vset)" znamená uvažovanú rýchlosť pohybujúceho sa vozidla v stabilných podmienkach.2.4. "Stabilizovaná rýchlosť (Vstab)" znamená rýchlosť vozidla, keď sa pohybuje v podmienkach špecifikovaných v bode 1.1.4.2.3 prílohy III.2.5. "Zariadenie obmedzujúce rýchlosť" znamená zariadenie, ktorého prvoradou funkciou je riadiť dodávku paliva do motora, aby obmedzil rýchlosť na špecifikovanú hodnotu.2.6. "Nenaložená hmotnosť" je hmotnosť vozidla v prevádzkovom režime vrátane chladiaceho prostriedku, olejov, paliva, nástrojov a náhradného kolesa vozidla tam kde je to použiteľné.2.7. "Typ vozidla" znamená vozidlá, ktoré sa podstatne nelíšia čo sa týka:2.7.1. - značky a typu systému alebo zariadenia obmedzujúceho rýchlosť, nech je akékoľvek,2.7.2. - rozsahu rýchlostí, na ktoré môže byť obmedzenie nastavené v rámci stanovenom pre testované vozidlo,2.7.3. - pomeru maximálneho výkonu motora k nenaloženej hmotnosti nižšieho alebo rovnakého ako takýto pomer u testovaného vozidla, a2.7.4. - najvyššieho pomeru otáčok motoru k rýchlosti vozidla v najvyššom prevode nižšieho ako takýto pomer u testovaného vozidla.2.8. "Typ zariadenia obmedzujúceho rýchlosť" znamená zariadenie obmedzujúce rýchlosť, ktoré sa neodlišuje v podstatných charakteristikách ako sú:- výroba a typ zariadenia,- rozsah hodnôt rýchlosti, na ktorý môže byť obmedzujúce zariadenie nastavené,- metóda použitá na kontrolu dodávky paliva motoru.3. ŽIADOSŤ O EHS TYPOVÉ SCHVÁLENIE VOZIDLA3.1. Žiadosť o typové schválenie vozidla, čo sa týka obmedzenia rýchlosti, sa predloží výrobcom vozidla, alebo jeho riadne povereným zástupcom.3.2. Je sprevádzaná dolu uvedenými dokumentmi vyhotovenými trojmo a nasledovnými podrobnosťami:3.2.1. detailný opis typu vozidla a vozidlových častí, ku ktorým sa zariadenie obmedzujúce rýchlosť vzťahuje, obsahujúci podrobnosti a dokumenty uvedené v prílohe II, doplnku I;3.2.2. vozidlo reprezentujúce typ, ktorý má byť schválený, sa poskytne technickej službe zodpovednej za schvaľovacie testy;3.2.3. vozidlo, ktoré nemá všetky komponenty primerané typu, môže byť prijaté k testovaniu za predpokladu, že môže byť zo strany žiadateľa uspokojivo preukázané príslušnému orgánu, že absencia týchto komponentov neovplyvní výsledky verifikácie natoľko, že by to bolo v rozpore s požiadavkami tejto smernice.3.3. Príslušný orgán si overí, či existujú uspokojivé systémy zabezpečenia kontroly súladu výroby predtým, ako je EHS typové schválenie udelené.4. EHS TYPOVÉ SCHVÁLENIE4.1. Ak vozidlo predvedené na typové schválenie spĺňa požiadavky bodu 7 uvedeného nižšie, potom je takémuto vozidlu udelené typové schválenie.Oznámenie o schválení, rozšírení alebo zamietnutí schválenia zariadenia typu vozidla podľa tejto smernice sa oznámi členským štátom spôsobom v súlade so vzorom v prílohe II, dodatku 2 k tejto smernici.4.2. Každému schválenému typu sa pridelí schvaľovacie číslo. Ten istý členský štát nemôže prideliť to isté číslo inému typu vozidla.5. ŽIADOSŤ O EHS TYPOVÉ SCHVÁLENIE TECHNICKEJ JEDNOTKY ZARIADENIA OBMEDZUJÚCEHO RÝCHLOSŤ5.1. Žiadosť o EHS typové schválenie zariadenia obmedzujúceho rýchlosť ako technickej jednotky musí byť predložená výrobcom zariadenia obmedzujúceho rýchlosť, alebo jeho riadne povereným zástupcom.5.2. Pre každý typ zariadenia obmedzujúceho rýchlosť musí byť žiadosť sprevádzaná:5.2.1. trojmo vyhotovenou dokumentáciou udávajúcou technické charakteristiky zariadenia obmedzujúceho rýchlosť a metódy jeho inštalovania na jednom alebo viac typoch vozidiel, na ktorých sa uvažuje s inštaláciou zariadenia obmedzujúceho rýchlosť;5.2.2. piatimi vzorkami typu zariadenia obmedzujúceho rýchlosť; vzorky musia byť jasne a nezmazateľne označené obchodným menom žiadateľa alebo znakom typového označenia;5.2.3. vozidlom alebo motorom (v prípade testovania na motorovom skúšobnom stave) vybaveným zariadením obmedzujúcim rýchlosť, ktoré má byť typovo schválené, ktoré je vybraté žiadateľom po dohode s technickou službou zodpovednou za vykonanie schvaľovacích testov.5.3. Príslušný orgán si overí, či existujú uspokojivé systémy zabezpečenia kontroly zhody výroby predtým ako je typové schválenie zariadenia obmedzujúceho rýchlosť udelené.6. SCHVÁLENIE6.1. Ak zariadenie obmedzujúce rýchlosť predložené na typové schválenie podľa tejto smernice spĺňa požiadavky bodu 7 uvedeného nižšie, potom je takémuto zariadeniu obmedzujúcemu rýchlosť udelené typové schválenie.6.2. Každému schválenému typu zariadenia obmedzujúceho rýchlosť je pridelené schvaľovacie číslo. Jeho prvé dve číslice (00 pre smernicu vo svojej originálnej forme) označujú série zmien a doplnkov zahrňujúcich posledné najväčšie technické zmeny a doplnky tejto smernice vykonané v dobe vydania tejto smernice. Ten istý členský štát nemôže prideliť to isté číslo inému typu zariadenia obmedzujúceho rýchlosť.6.3. Oznámenie o schválení, rozšírení alebo zamietnutí typového schválenia zariadenia obmedzujúceho rýchlosť podľa tejto smernice sa oznámi členským štátom spôsobom v súlade so vzorom v prílohe II, dodatku 4 k tejto smernici.6.4. Na dobre viditeľnom a ľahko prístupnom mieste určenom na schvaľovacom formulári sa ku každému typu zariadenia obmedzujúceho rýchlosť zhodného s typom zariadenia obmedzujúceho rýchlosť schváleného podľa tejto smernice pripevní medzinárodná schvaľovacia značka obsahujúca:6.4.1. pravouhlý obdĺžnik obklopujúci písmeno "e", po ktorom nasleduje rozlišovacie číslo štátu, ktorý schválenie udelil; a6.4.2. schvaľovacie číslo ako je dané v EHS typovom schvaľovacom osvedčení (pozri prílohu II, doplnok 4) vedľa obdĺžnika schvaľovacej značky.6.5. Schvaľovacia značka je dobre čitateľná a nezmazateľná.6.6. Príloha II, doplnok 6 k tejto smernici uvádzajú príklad usporiadania schvaľovacej značky.7. POŽIADAVKY7.1. Všeobecné7.1.1. Obmedzenie rýchlosti musí byť také, aby vozidlo v normálnom chode napriek vibráciám, ktorým môže byť vystavené, vyhovovalo ustanoveniam tejto smernice. Zariadenie obmedzujúce rýchlosť sa označí, skonštruuje a namontuje tak, aby vozidlo, ktoré je vybavené zariadením obmedzujúcim rýchlosť, vyhovovalo ustanoveniam tejto smernice.7.1.2. Zariadenie obmedzujúce rýchlosť vozidla musí byť označené, konštruované a montované tak, aby najmä odolávalo korózii a starnutiu, ktorým môže byť vystavené a aby odolávalo poškodeniu.7.1.2.1. U limitovaného prahu nesmie byť v žiadnom prípade možnosť jeho zvýšenia alebo odstránenia, dočasne alebo trvalo, na vozidle v prevádzke. Neporušiteľnosť sa demonštruje technickej službe spolu s dokumentáciou analyzujúcou metódu zisťovania poruchy, ktorou bol systém globálne preverený.Analýza preukáže, berúc do úvahy rôzne stavy systému, dôsledky modifikácie vstupných alebo výstupných stavov na fungovanie, možnosti vzniku takýchto modifikácií v dôsledku porúch alebo poškodenia a možnosti ich výskytu. Úroveň analýzy končí vždy pri prvej poruche.7.1.2.2. Výkon funkcie obmedzenia rýchlosti, zariadenie obmedzujúce rýchlosť a spoje nevyhnutné pre jeho činnosť s výnimkou tých, ktoré sú dôležité pre chod vozidla, sú schopné ochrany pred neoprávnenými úpravami a prerušením dodávky elektrického prúdu pripojením tesniaceho zariadenia a/alebo použitím špeciálnych prístrojov.7.1.3. Výkon funkcie obmedzenia rýchlosti a zariadenie obmedzujúce rýchlosť neaktivizuje brzdový obslužný systém vozidla. Stála brzda (napr. retardér) môže byť pripojená len ak funguje potom, čo zariadenie obmedzujúce rýchlosť obmedzilo dodávku paliva len na minimálny palivový stav.7.1.4. Výkon funkcie obmedzenia rýchlosti alebo zariadenie obmedzujúce rýchlosť musia byť také, aby neovplyvňovali rýchlosť motorového vozidla pri použití akcelerátora, keď sa vozidlo pohybuje svojou nastavenou rýchlosťou.7.1.5. Výkon funkcie obmedzenia rýchlosti alebo zariadenie obmedzujúce rýchlosť umožňuje normálne ovládanie akcelerátora pri zmene prevodu.7.1.6. Zvýšenie výkonu motora nad stav, ktorý zodpovedá polohe akcelerátora, nie je zapríčinené nesprávnou funkciou alebo poškodením.7.1.7. Obmedzenie rýchlosti platí bez ohľadu na použitý akcelerátor, ak existuje viac ako jedno jeho ovládanie, ktoré môže byť v dosahu sediacej polohy vodiča.7.1.8. Výkon funkcie obmedzenia rýchlosti alebo zariadenie obmedzujúce rýchlosť uspokojujúco fungujú vo svojom elektromagnetickom prostredí bez neprijateľných elektromagnetických porúch pre čokoľvek v tomto prostredí.7.1.9. Všetky komponenty nevyhnutné pre úplný výkon funkcie obmedzenia rýchlosti alebo pre zariadenie obmedzujúce rýchlosť sa zapnú kedykoľvek je vozidlo v prevádzke.7.2. Špeciálne požiadavky7.2.1. Pre rozdielne kategórie motorových vozidiel sa limitná rýchlosť V nastaví v súlade so smernicou 92/6/EHS.7.2.2. Toto obmedzenie rýchlosti môže byť dosiahnuté buď zariadením motorového vozidla s EHS typovým schválením zariadenia obmedzujúceho rýchlosť alebo podobnými systémami na vozidle plniacimi tú istú funkciu obmedzujúcu rýchlosť.7.2.3. Nastavená rýchlosť sa vyznačí na tabuľke na viditeľnom mieste v kabíne vodiča každého vozidla.8. TESTTesty obmedzenia rýchlosti, na ktoré je vozidlo alebo zariadenie obmedzujúce rýchlosť predložené k získaniu EHS typového schválenia ako aj požadovaný výkon limitovania sú popísané v prílohe III k tejto smernici.Na žiadosť výrobcu a so súhlasom schvaľovacieho orgánu vozidlá, ktorých neobmedzená maximálna rýchlosť nepresahuje nastavenú rýchlosť stanovenú pre tieto vozidlá, môžu byť vyňaté z testovania podľa prílohy III za predpokladu, že spĺňajú požiadavky tejto smernice.9. MODIFIKÁCIA TYPU VOZIDLA ALEBO ZARIADENIA OBMEDZUJÚCEHO RÝCHLOSŤ A ROZŠÍRENIE EHS TYPOVÉHO SCHVÁLENIA9.1. Každá modifikácia typu vozidla alebo zariadenia obmedzujúceho rýchlosť sa oznámi administratívnemu oddeleniu, ktoré typ schválilo. Oddelenie potom môže buď:9.1.1. predpokladať, že je nepravdepodobné, aby vyrobená modifikácia mala znateľný nepriaznivý efekt a že v ktoromkoľvek prípade vozidlo stále vyhovuje požiadavkám; alebo9.1.2. požadovať od technickej služby zodpovednej za testovanie ďalší protokol o teste.9.2. Potvrdenie alebo zamietnutie schválenia špecifikujúce zmeny sa členským štátom oznámi podľa postupu špecifikovaného v odseku 4.1 uvedeného vyššie.9.3. Príslušný orgán vydávajúci rozšírenie schválenia označí sériou čísel každý oznamovací formulár takéhoto rozšírenia.10. ZHODA VÝROBY10.1. Každé vozidlo alebo zariadenie obmedzujúce rýchlosť schválené podľa tejto smernice sa vyrobí tak, aby sa zhodovalo so schváleným typom spĺňajúc požiadavky uvedené v bode 7.10.2. V záujme overenia splnenia požiadaviek položky 10.1 sa vykonajú kontroly výroby.10.3. Držiteľ schválenia najmä:10.3.1. zabezpečí existenciu postupov pre účinnú kontrolu kvality vozidla alebo zariadenia obmedzujúceho rýchlosť;10.3.2. má prístup k testovaciemu zariadeniu nevyhnutnému pre kontrolu zhody s každým schváleným typom;10.3.3. zabezpečí, aby sa zaznamenali výsledné údaje testov a aby pripojené dokumenty boli prístupné počas obdobia, ktoré má byť stanovené po dohode s administratívnym oddelením;10.3.4. analyzuje výsledky každého typu testu, aby si overil a uistil sa o zhodnosti charakteristík vozidla alebo zariadenia obmedzujúceho rýchlosť a povoľuje prípustné zmeny v priemyselnej výrobe;10.3.5. zabezpečí, aby sa vykonali dostatočné kontroly a testy pre každý typ vozidla alebo zariadenia obmedzujúceho rýchlosť v súlade s postupmi schválenými príslušnými orgánmi;10.3.6. zabezpečí, aby sa akékoľvek sady vzoriek alebo testovaných častí dokazujúcich nezhodnosť pri príslušnom type testu predložili k ďalšiemu vzorkovaniu a testovaniu. Prijmú sa všetky nevyhnutné kroky k obnoveniu zhody príslušnej výroby.10.4. Príslušný orgán udeľujúci typové schválenie môže kedykoľvek overovať zhodu kontrolných metód používaných v každej výrobnej jednotke.10.4.1. Pri každej kontrole sa testovacie a výrobné záznamy predložia kontrolujúcemu inšpektorovi.10.4.2. Inšpektor môže náhodne vybrať vzorky na testovanie v laboratóriu výrobcu. Minimálny počet vzoriek môže byť stanovený podľa výsledkov vlastných kontrol výrobcu.10.4.3. Ak sa zdá úroveň kvality neuspokojivá, alebo je nevyhnutné overiť platnosť testov vykonaných pri uplatňovaní položky 10.4.2, inšpektor vyberie vzorky, ktoré sa zašlú technickej službe vykonávajúcej testy typového schvaľovania.10.4.4. Príslušné orgány môžu vykonať ktorýkoľvek test predpísaný touto smernicou. Zvyčajná frekvencia kontrol oprávnených príslušnými orgánmi je raz za dva roky. V prípadoch, kde sú počas kontroly zistené neuspokojivé výsledky, príslušný orgán zabezpečí, aby boli čo najskôr podniknuté všetky nevyhnutné kroky k obnoveniu zhody výroby.11. POKUTY ZA NEZHODU VÝROBY11.1. Schválenie udelené pre typ vozidla alebo typ zariadenia obmedzujúceho rýchlosť podľa tejto smernice môže byť odňaté, ak nie sú splnené požiadavky uvedené v článku 7.11.2. Ak členský štát odoberie EHS typové schválenie, ktoré predtým udelil, oznámi to bezodkladne ostatným členským štátom formou kópie EHS typového schvaľovacieho osvedčenia podľa vzoru uvedeného v prílohe II, doplnok 2 alebo 4.[1] Ú. v. ES L 57, 2.3.1992, s. 27.--------------------------------------------------PRÍLOHA II--------------------------------------------------PRÍLOHA IIITESTY A ICH VYKONANIE1. TESTY ZARIADENIA OBMEDZUJÚCEHO RÝCHLOSŤNa požiadanie žiadateľa schvaľovací test sa vykoná v súlade s bodmi 1.1, 1.2 alebo 1.3.1.1. Meranie na testovacej dráhe1.1.1. Príprava vozidla1.1.1.1. Vozidlo reprezentujúce typ, ktorý má byť schválený alebo zariadenie reprezentujúce typ zariadenia obmedzujúceho rýchlosť, sa predložia technickej službe.1.1.1.2. Nastavenie motora testovaného vozidla, najmä dodávka paliva (karburátor alebo vstrekovací systém), sa zhoduje so špecifikáciou výrobcu vozidla.1.1.1.3. Pneumatiky sa osadia a tlak zodpovedá špecifikácii výrobcu.1.1.1.4. Hmotnosťou vozidla je hmotnosť nezaťaženého vozidla deklarovaná výrobcom.1.1.2. Charakteristiky testovacej dráhy1.1.2.1. Testovací povrch umožňuje udržanie stabilizovanej rýchlosti a nemá nerovné miesta. Sklon nepresiahne 2 % a nemení sa viac ako 1 % s výnimkou efektu prevýšenia.1.1.2.2. Na testovacom povrchu nie je stojatá voda, sneh alebo ľad.1.1.3. Poveternostné podmienky prostredia1.1.3.1. Priemerná rýchlosť vetra meraná vo výške 1 m nad zemou je menšia ako 6 m/s s nárazmi nepresahujúcimi 10 m/s.1.1.4. Akceleračná testovacia metóda1.1.4.1. Vozidlo pohybujúce sa rýchlosťou o 10 km/s nižšou ako je nastavená rýchlosť zrýchľuje až do úplného stlačenia akcelerátora.Tento stav sa udržiava najmenej 30 sekúnd potom, čo sa rýchlosť vozidla stabilizovala. Počas testu sa zaznamená okamžitá rýchlosť, aby sa mohla zostrojiť krivka rýchlosti vo vzťahu k času a rýchlosť počas činnosti funkcie obmedzenia rýchlosti alebo činnosti zariadenia obmedzujúceho rýchlosť. Presnosť merania rýchlosti je ± 1 %. Presnosť meraného času je v rozmedzí 0,1 s.1.1.4.2. Akceptačné kritériá preakceleračný testTest vyhovuje, ak sú splnené nasledovné kritériá:1.1.4.2.1. Stabilizovaná rýchlosť Vstab dosiahnutá vozidlom, sa rovná alebo je menšia ako nastavená rýchlosť Vset. Je však prípustná ktorákoľvek väčšia tolerancia buď 5 % hodnoty Vset alebo 5 km/h.1.1.4.2.2. Prechodový jav (pozri obrázok 2 doplnku)Keď je stabilizovaná rýchlosť dosiahnutá prvýkrát:a) maximálna rýchlosť nepresiahne stabilizovanú rýchlosť Vstab o viac ako 5 %;b) zrýchlenie nepresiahne 0,5 m/s2, keď je merané v priebehu viac ako 0,1s;c) podmienky stabilizovanej rýchlosti špecifikované v 1.1.4.2.3. sa dosiahnu za 10 s od prvého dosiahnutia stabilizovanej rýchlosti Vstab.1.1.4.2.3. Stabilizovaná rýchlosť (pozri obrázok 2 doplnku)Keď bola dosiahnutá stála rýchlosť:a) rýchlosť sa nemení o viac ako 4 % stabilizovanej rýchlosti alebo 2 km/h podľa toho, ktorá z nich je väčšia;b) zrýchlenie nepresiahne 0,2 m/s2, merané počas periódy väčšej ako 0,1 s;c) stabilizovaná rýchlosť (Vstab) je priemerná rýchlosť vypočítaná počas dvadsiatich sekúnd začínajúc 10 sekúnd potom, čo bola dosiahnutá stabilizovaná rýchlosť.1.1.4.2.4. Vykonaná sa test akcelerácie a overené akceptačné kritériá pre každý redukčný pomer prevodu dovoľujúci, aby limit rýchlosti bol prekročený.1.1.5. Testovacia metóda pri stálej rýchlosti1.1.5.1. Vozidlo sa pohybuje s plnou akceleráciou až dosiahne stálu rýchlosť, potom sa udržuje na tejto rýchlosti bez akejkoľvek modifikácie testovacej základne najmenej 400 metrov. Meranie priemernej rýchlosti vozidla sa potom opakuje na tej istej testovacej základni, ale v opačnom smere a tými istými postupmi.Stabilizovaná rýchlosť pre celý predchádzajúci uvažovaný test je priemerom dvoch priemerných rýchlostí meraných na trase tam a späť na testovacej základni. Celý test vrátane výpočtu stabilizačnej rýchlosti sa vykoná päťkrát. Meranie rýchlosti sa vykoná s presnosťou ± 1 %, merania času s presnosťou 0,1 s1.1.5.2. Akceptačné kritériá pre test stálej rýchlos tiTesty sú posudzované ako vyhovujúce, ak sú splnené nasledovné podmienky:1.1.5.2.1. Žiadna zo stabilizovaných dosiahnutých rýchlostí Vstab nepresiahne Vset. Je však akceptovateľná ktorákoľvek väčšia tolerancia buď 5 % hodnoty Vset alebo 5 km/h.1.1.5.2.2. Rozdiel medzi extrémnymi stabilizovanými rýchlosťami dosiahnutými počas testu nepresiahne 3 km/h.1.1.5.2.3. Vykonaná sa test akcelerácie a overia sa akceptačné kritériá pre každý redukčný pomer prevodu dovoľujúci teoreticky aby limit rýchlosti bol prekročený.1.2. Testy na dynamometri1.2.1. Charakteristiky dynamometraEkvivalentná zotrvačná hmota vozidla sa reprodukuje na dynamometri s presnosťou ± 10 %. Rýchlosť vozidla sa meria s presnosťou na ± 1 %. Čas sa meria s presnosťou na 0,1 s.1.2.2. Testovacia metóda akcelerácie1.2.2.1. Výkon spotrebovaný brzdou dynamometra počas testu sa nastav tak, aby zodpovedal rezistencii vozidla pri postupnom dosiahnutí testovacej rýchlosti. Tento výkon môže byť stanovený výpočtom a nastaví sa s presnosťou na ± 10 %. Na požiadanie žiadateľa a po dohode s kompetentným úradom môže byť spotrebovaný výkon alternatívne nastavený na 0,4 Pmax (Pmax je maximálny výkon motora). Vozidlo pohybujúce sa rýchlosťou o 10 km/s nižšou ako je nastavená rýchlosť zrýchľuje až na maximum možnosti motora až do úplného stlačenia akcelerátora. Tento stav sa udržuje najmenej 20 sekúnd potom, čo sa rýchlosť vozidla stabilizovala. Počas testu sa zaznamená okamžitá rýchlosť, aby sa mohla zostrojiť krivka rýchlosti vo vzťahu k času a rýchlosť počas činnosti zariadenia obmedzujúceho rýchlosť.1.2.2.2. Akceptačné kritériá pre akceleračný testTest vyhovuje, ak sú splnené nasledovné podmienky:1.2.2.2.1. Stabilizovaná rýchlosť Vstab dosiahnutá vozidlom sa rovná alebo je menšia ako nastavená rýchlosť Vset. Je však akceptovateľná ktorákoľvek väčšia tolerancia buď 5 % hodnoty Vset alebo 5 km/h.1.2.2.2.2. Prechodový jav (pozri obrázok 2 doplnku)Keď ja stabilizovaná rýchlosť dosiahnutá prvýkrát:a) maximálna rýchlosť nepresiahne stabilizovanú rýchlosť Vstab o viac ako 5 %;b) zrýchlenie nepresiahne 0,5 m/s2, keď je merané v priebehu viac ako 0,1s; ac) podmienky stabilizovanej rýchlosti špecifikované v 1.2.2.2.3 sa dosiahnu za 10 s od prvého dosiahnutia stabilizovanej rýchlosti Vstab.1.2.2.2.3. Stabilizovaná rýchlosť (pozri obr. 2 doplnku)Keď bola dosiahnutá stála rýchlosť:a) rýchlosť sa nemení o viac ako 4 % stabilizovanej rýchlosti alebo 2 m/s podľa toho, ktorá z nich je väčšia;b) zrýchlenie nepresiahne 0,2 m/s2 merané počas viac ako 0,1 s.1.2.2.2.4. Vykonaná sa test akcelerácie a overia sa akceptačné kritériá pre každý redukčný pomer prevodu dovoľujúci teoreticky, aby limit rýchlosti bol prekročený.1.2.3. Testovacia metóda pre test pri stálej rýchlosti1.2.3.1. Vozidlo sa inštaluje na dynamometri. Mali by byť splnené nasledovné kritériá pre výkon spotrebovaný na dynamometri meniaci sa postupne z maximálneho výkonu Pmax na hodnotu 0,2 Pmax. Rýchlosť vozidla sa zaznamená v plnom rozsahu výkonu definovaného hore. Maximálna rýchlosť sa stanoví v tomto rozsahu. Test a záznam sa vykonajú päťkrát.1.2.3.2. Akceptačné kritériá pre test stálej rýchlostiTesty sú posudzované ako vyhovujúce, ak sú splnené nasledovné podmienky:1.2.3.2.1. Žiadna zo stabilizovaných dosiahnutých rýchlostí Vstab nepresiahne Vset. Je však akceptovateľná ktorákoľvek väčšia tolerancia buď 5 % hodnoty Vset alebo 5 km/h.1.2.3.2.2. Rozdiel medzi extrémnymi stabilizovanými rýchlosťami dosiahnutými počas testu nepresiahne 3 km/h.1.2.3.2.3. Vykonaná sa test akcelerácie a overia sa akceptačné kritériá pre každý redukčný pomer prevodu dovoľujúci teoreticky, aby limit rýchlosti bol prekročený.1.3. Test na motorovom skúšobnom staveTento testovací postup môže byť použitý len vtedy, ak žiadateľ môže technickej službe uspokojujúco preukázať, že táto metóda je ekvivalentná meraniu na testovacej dráhe.2. TEST NA ÚNAVUZariadenie obmedzujúce rýchlosť sa podrobí testu na únavu podľa postupu predpísaného nižšie. Tento test však môže byť vypustený, ak žiadateľ preukáže odolnosť voči starnutiu.2.1. Zariadenie obmedzujúce rýchlosť je zapojené na skúšobný stav simulujúci polohu a pohyb, ktorým je zariadenie vystavené.2.2. Činnosť okruhu je udržiavaná pomocou riadiaceho systému dodaného výrobcom. Diagram okruhu je uvedený nižšie:+++++ TIFF +++++to — t1 — t2 — t3 — t4 — t5 — t6 — t7: doby jednotlivých fází pracovního cyklut1— t2= 2 st3 — t4 = 1 st5 — t6 = 2 st7 — t8 = 1 sJe určených päť druhov kondicionovania. Zariadenie obmedzujúce rýchlosť (SLD označené ako typ prezentovaný na schválenie sa predloží na kondicionovanie podľa nasledovnej tabuľky:| | 1. SLD | 2. SLD | 3. SLD | 4. SLD |Kondicionovanie 1 | x | | | | |Kondicionovanie 2 | | x | | | |Kondicionovanie 3 | | x | | | |Kondicionovanie 4 | | | x | | |Kondicionovanie 5 | | | | x | |2.2.1. Kondicionovanie 1: testy pri teplote okolia (293 K ± 2 K); počet cyklov: 50000.2.2.2. Kondicionovanie 2: testy pri vysokej teplote.2.2.2.1. Elektronické komponentyKomponenty sa zapoja do okruhu v klimatickej komore. Teplota 338 K ± 5 K je udržiavaná počas celej činnosti. Počet cyklov: 12500.2.2.2.2. Mechanické komponentyKomponenty sa zapoja do okruhu v klimatickej komore. Teplota 373 K ± 5 K je udržiavaná počas celej činnosti. Počet cyklov: 12500.2.2.3. Kondicionovanie 3: testy pri nízkej teplote.V klimatickej komore používanej pri tejto podmienke je teplota 253 K ± 5 K udržiavaná počas celej činnosti. Počet cyklov: 12500.2.2.4. Kondicionovanie 4: test v slanej atmosfére. Len pre komponenty vystavené prostrediu pozemných komunikácií.Zariadenie sa zapojí do okruhu v komore so slanou atmosférou. Koncentrácia chloridu sodného je 5 % a vnútorná teplota klimatickej komory je 308 K ± 2 K. Počet cyklov: 12500.2.2.5. Kondicionovanie 5:<> vibračný test2.2.5.1. Zariadenie obmedzujúce rýchlosť je namontované podobne ako na vozidle.2.2.5.2. Sínusové vibrácie sa aplikujú vo všetkých troch rovinách; logaritmická výchylka je 1 oktáva za minútu.2.2.5.2.1. Prvý test: frekvenčný rozsah 10-24 Hz, amplitúda ± 2 mm.2.2.5.2.2. Druhý test: frekvenčný rozsah 24-1000 Hz pre podvozok a kabínu montované ako technická jednotka, vstupná hodnota 2 g. Pre motor montovaný ako motorová jednotka, vstupná hodnota 5 g.2.3. Akceptačné kritériá testov na únavu2.3.1. Po ukončení testov únavy sa nemeria žiadna modifikácia zariadenia, čo sa týka nastavenej rýchlosti.2.3.2. Avšak, ak nastane akékoľvek zlyhanie zariadenia v priebehu testov únavy, môže byť poskytnuté druhé zariadenie podľa uváženia a na žiadosť výrobcu.--------------------------------------------------