title: Smernica Rady (EÚ) 2017/952 z 29. mája 2017, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2016/1164, pokiaľ ide o hybridné nesúlady s tretími krajinami

text:
               7.6.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 144/1

         SMERNICA RADY (EÚ) 2017/952
   z 29. mája 2017,
   ktorou sa mení smernica (EÚ) 2016/1164, pokiaľ ide o hybridné nesúlady s tretími krajinami
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 115,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),
   konajúc v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom,
   keďže:

               (1)

               Je nevyhnutné obnoviť dôveru v spravodlivosť daňových systémov a vládam umožniť, aby mohli účinne uplatňovať svoju daňovú suverenitu. Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) preto vydala konkrétne akčné odporúčania v súvislosti s iniciatívou proti narúšaniu základu dane a presunu ziskov (BEPS).

               (2)

               Záverečné správy o 15 akčných bodoch OECD proti BEPS boli sprístupnené verejnosti 5. októbra 2015. Rada tento výsledok privítala vo svojich záveroch z 8. decembra 2015. V záveroch Rady sa zdôraznilo, že je potrebné nájsť spoločné, avšak flexibilné riešenia na úrovni Únie, ktoré budú v súlade so závermi OECD v oblasti BEPS.

               (3)

               V reakcii na potrebu spravodlivejšieho zdaňovania, a najmä v nadväznosti na závery OECD v oblasti BEPS predložila Komisia 28. januára 2016 svoj balík opatrení proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. Smernica Rady (EÚ) 2016/1164 (3) týkajúca sa pravidiel proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam bola prijatá v rámci uvedeného balíka.

               (4)

               V smernici (EÚ) 2016/1164 sa stanovuje rámec riešenia hybridných nesúladov.

               (5)

               Je nevyhnutné stanoviť pravidlá, ktorými by sa čo najkomplexnejšie neutralizovali hybridné nesúlady. Keďže smernica (EÚ) 2016/1164 sa vzťahuje iba na hybridné nesúlady, ktoré vznikajú pri interakcii medzi systémami zdaňovania príjmov právnických osôb členských štátov, Rada ECOFIN vydala 12. júla 2016 vyhlásenie, v ktorom požaduje, aby Komisia do októbra 2016 predložila návrh o hybridných nesúladoch, na ktorých sa podieľajú tretie krajiny, aby sa zabezpečili pravidlá konzistentné a aspoň tak účinné ako sú pravidlá odporúčané v správe OECD o neutralizácii účinkov hybridných nesúladných schém (ďalej len „správa OECD o BEPS týkajúca sa akcie 2“), a to s cieľom dosiahnuť dohodu do konca roka 2016.

               (6)

               Smernica (EÚ) 2016/1164 okrem iného uvádza, že je mimoriadne dôležité, aby sa vykonala ďalšia práca v súvislosti s inými hybridnými nesúladmi, ako sú napríklad tie, ktoré zahŕňajú stále prevádzkarne. Z tohto dôvodu je nevyhnutné, aby sa hybridné nesúlady týkajúce sa stálej prevádzkarne riešili aj v uvedenej smernici.

               (7)

               S cieľom stanoviť rámec, ktorý je konzistentný a aspoň tak účinný ako je akcia 2 správy OECD o BEPS, je nevyhnutné, aby smernica (EÚ) 2016/1164 zahŕňala aj pravidlá o hybridných prevodoch, importovaných nesúladoch a riešenie celej škály výsledných dvojitých odpočtov, aby sa daňovníkom zabránilo vo využívaní pretrvávajúcich právnych medzier.

               (8)

               Smernica (EÚ) 2016/1164 obsahuje pravidlá týkajúce sa hybridných nesúladov medzi členskými štátmi a mala by preto zahŕňať aj pravidlá týkajúce sa hybridných nesúladov s tretími krajinami, ak aspoň jedna zo zúčastnených strán je právnickou osobou, ktorá je daňovníkom alebo v prípade reverzných hybridov subjektom v členskom štáte, ako aj pravidlá o importovaných nesúladoch. Následne by sa pravidlá o hybridných nesúladoch a nesúladoch týkajúcich sa daňovej rezidencie mali uplatňovať na všetkých daňovníkov, ktorí v členskom štáte podliehajú dani z príjmov právnických osôb, vrátane stálych prevádzkarní alebo usporiadaní, ktoré sa považujú za stále prevádzkarne subjektov, ktorí sú rezidentmi v tretích krajinách. Pravidlá o reverzných hybridných nesúladoch by sa mali uplatňovať na všetky subjekty, ktoré členský štát považuje na daňové účely za transparentné.

               (9)

               Pravidlami týkajúcimi sa hybridných nesúladov by sa mali riešiť situácie nesúladu, ktoré sú zapríčinené dvojitými odpočtami, konfliktom v kvalifikácii finančných nástrojov, platieb a subjektov alebo pri alokácii platieb. Keďže hybridné nesúlady by mohli viesť k dvojitému odpočtu alebo k odpočtu bez zahrnutia, je nevyhnutné stanoviť pravidlá, na základe ktorých by dotknutý členský štát buď zamietol odpočet platby, nákladov alebo strát, alebo by od daňovníka prípadne vyžadoval, aby príslušnú platbu zahrnul do svojho zdaniteľného príjmu. Uvedené pravidlá sa však uplatňujú len na odpočítateľné platby a nemali by mať vplyv na všeobecné prvky daňového systému, či už ide o klasický systém alebo o imputačný systém zdaňovania.

               (10)

               Hybridné nesúlady týkajúce sa stálej prevádzkarne nastanú vtedy, keď rozdiely medzi pravidlami v jurisdikciách stálej prevádzkarne rezidencie pre alokáciu príjmov a výdavkov medzi jednotlivými časťami toho istého subjektu spôsobujú nesúlad v daňových výsledkoch a zahŕňajú tie prípady, keď k výslednému nesúladu dochádza v dôsledku skutočnosti, že stála prevádzkareň je nerozpoznaná podľa právnych predpisov jurisdikcie pobočky. Uvedené výsledné nesúlady môžu viesť k dvojitému odpočtu alebo k odpočtu bez zahrnutia, a preto by sa mali odstrániť. V prípade nerozpoznaných stálych prevádzkarní by členský štát, v ktorom je daňovník rezidentom, mal zahrnúť príjem, ktorý by sa inak priradil stálej prevádzkarni.

               (11)

               Akékoľvek úpravy, ktoré sa majú vykonať podľa tejto smernice, by v zásade nemali ovplyvniť alokáciu práv na zdaňovanie medzi jurisdikciami ustanovených na základe zmluvy o zamedzení dvojitého zdanenia.

               (12)

               S cieľom zabezpečiť proporcionalitu je potrebné riešiť len tie prípady, v ktorých existuje významné riziko vyhýbania sa daňovým povinnostiam prostredníctvom využívania hybridných nesúladov. Preto je vhodné zahrnúť do rozsahu pôsobnosti hybridné nesúlady, ktoré vznikajú medzi ústredím a stálou prevádzkarňou alebo medzi dvomi či viacerými stálymi prevádzkarňami toho istého subjektu, hybridné nesúlady, ktoré vznikajú medzi daňovníkom a jeho prepojenými podnikmi alebo medzi prepojenými podnikmi a tie, ktoré vyplývajú zo štruktúrovaných schém zahŕňajúcich daňovníka.

               (13)

               Nesúlady, ktoré sú zapríčinené najmä hybridnou povahou subjektov, by sa mali riešiť len vtedy, keď má jeden z prepojených podnikov aspoň efektívnu kontrolu nad ostatnými prepojenými podnikmi. V uvedených prípadoch by sa preto malo vyžadovať, aby bol prepojený podnik v držbe daňovníka alebo iného prepojeného podniku, resp. aby bol ich držiteľom prostredníctvom účasti formou hlasovacích práv, vlastníctva kapitálu alebo nároku na získanie aspoň 50 % zisku. Na účely uplatnenia tejto požiadavky by sa malo spočítať vlastníctvo kapitálu alebo práva osôb, ktoré konajú spoločne.

               (14)

               V snahe stanoviť dostatočne komplexné vymedzenie „prepojeného podniku“ na účely pravidiel o hybridných nesúladoch by toto vymedzenie malo zahŕňať aj subjekt, ktorý je na účtovné účely súčasťou tej istej konsolidovanej skupiny, podnik, v ktorom má daňovník významný vplyv na riadenie a naopak, podnik, ktorý má významný vplyv na riadenie daňovníka.

               (15)

               Je potrebné, aby sa riešili štyri kategórie hybridných nesúladov: po prvé, hybridné nesúlady, ktoré vyplývajú z platieb v rámci finančného nástroja; po druhé, hybridné nesúlady, ktoré sú dôsledkom rozdielov v alokácii platieb uskutočnených hybridnému subjektu alebo stálej prevádzkarni, a to aj tie, ktoré vyplývajú z platieb nerozpoznanej stálej prevádzkarni; po tretie, hybridné nesúlady, ktoré vyplývajú z platieb uskutočnených hybridným subjektom jeho vlastníkovi alebo z platieb považovaných za realizované medzi ústredím a stálou prevádzkarňou alebo medzi dvoma či viacerými stálymi prevádzkarňami; napokon, výsledné dvojité odpočty vyplývajúce z platieb uskutočnených hybridným subjektom alebo stálou prevádzkarňou.

               (16)

               Pokiaľ ide o platby v rámci finančného nástroja, hybridný nesúlad by mohol nastať, keď výsledný odpočet bez zahrnutia možno pripísať rozdielom v kvalifikácii finančného nástroja alebo platieb uskutočnených v rámci neho. Ak kvalifikácia platby oprávňuje platbu na zamedzenie dvojitého zdanenia podľa právnych predpisov jurisdikcie príjemcu, akou je napríklad oslobodenie od dane, zníženie sadzby dane alebo akýkoľvek zápočet či vrátenie dane, táto platba by sa mala považovať za spôsobujúcu hybridný nesúlad v rozsahu výslednej nezdanenej sumy. Platba v rámci finančného nástroja by sa však nemala považovať za spôsobujúcu hybridný nesúlad, keď dôvodom poskytnutia daňovej úľavy v jurisdikcii príjemcu je výlučne daňové postavenie príjemcu alebo skutočnosť, že tento nástroj podlieha podmienkam osobitného režimu.

               (17)

               S cieľom vyhnúť sa neželaným výsledkom pri interakcii medzi pravidlom hybridného finančného nástroja a požiadavkami týkajúcimi sa kapacity na absorpciu strát uloženými bankám a bez toho, aby boli dotknuté pravidlá štátnej pomoci, by členské štáty mali mať možnosť vylúčiť z pôsobnosti tejto smernice vnútroskupinové nástroje, ktoré boli vydané výlučne s cieľom splniť požiadavky týkajúce sa kapacity emitenta na absorpciu strát, a nie na účely vyhýbania sa daňovým povinnostiam.

               (18)

               V súvislosti s platbami hybridnému subjektu alebo stálej prevádzkarni by hybridný nesúlad mohol nastať vtedy, keď výsledný odpočet bez zahrnutia vyplýva z rozdielov v pravidlách upravujúcich alokáciu tejto platby medzi hybridný subjekt a jeho vlastníka v prípade platby hybridnému subjektu, medzi ústredie a stálu prevádzkareň, alebo medzi dve či viaceré stále prevádzkarne v prípade platby považovanej za realizovanú vo vzťahu k stálej prevádzkarni. Toto vymedzenie pojmu hybridný nesúlad by sa malo uplatňovať len vtedy, ak výsledný nesúlad vyplýva z rozdielov v pravidlách upravujúcich alokáciu platieb podľa právnych predpisov dvoch jurisdikcií a platba by nemala spôsobiť hybridný nesúlad, ku ktorému by v každom prípade došlo z dôvodu oslobodenia príjemcu od dane podľa právnych predpisov jurisdikcie akéhokoľvek príjemcu.

               (19)

               Vo vymedzení pojmu hybridný nesúlad by sa taktiež mali zachytiť výsledné odpočty bez zahrnutia vyplývajúce z platieb nerozpoznanej stálej prevádzkarni. Nerozpoznaná stála prevádzkareň je akékoľvek usporiadanie, ktoré sa považuje za stálu prevádzkareň podľa právnych predpisov jurisdikcie ústredia, ale ktoré sa podľa právnych predpisov inej jurisdikcie za stálu prevádzkareň nepovažuje. Pravidlo o hybridnom nesúlade by sa však nemalo uplatňovať, ak by k nesúladu došlo v každom prípade z dôvodu oslobodenia príjemcu od dane podľa právnych predpisov jurisdikcie akéhokoľvek príjemcu.

               (20)

               V prípade platieb hybridného subjektu svojmu vlastníkovi alebo platieb považovaných za realizované medzi ústredím a stálou prevádzkarňou alebo medzi dvoma či viacerými stálymi prevádzkarňami by hybridný nesúlad mohol nastať vtedy, keď výsledný odpočet bez zahrnutia vyplýva z platby alebo platby považovanej za realizovanú neuznanej v jurisdikcii príjemcu. V takom prípade, ak je výsledný nesúlad dôsledkom nealokovania platby alebo platby považovanej za realizovanú, jurisdikciou príjemcu je jurisdikcia, v ktorej sa platba alebo platba považovaná za realizovanú považuje za prijatú podľa právnych predpisov jurisdikcie platiteľa. Tak ako v prípade iných nesúladov týkajúcich sa hybridných subjektov a pobočiek, ktoré vedú k výsledným odpočtom bez zahrnutia, by k hybridnému nesúladu nemalo dôjsť vtedy, keď je príjemca podľa právnych predpisov jurisdikcie príjemcu oslobodený od dane. V prípade tejto kategórie hybridných nesúladov by však výsledný nesúlad vznikol len vtedy, ak by jurisdikcia platiteľa umožňovala odpočet súvisiaci s platbou alebo platbou považovanou za realizovanú, ktorý sa má započítať voči sume, ktorá nie je príjmom s dvojitým zahrnutím. Ak sa v jurisdikcii platiteľa umožňuje preniesť odpočet do nasledujúceho zdaňovacieho obdobia, požiadavka vykonať akúkoľvek úpravu v zmysle tejto smernice by sa mohla odložiť dovtedy, kým v jurisdikcii platiteľa nie je odpočet skutočne započítaný voči príjmu, ktorý nie je príjmom s dvojitým zahrnutím.

               (21)

               Vo vymedzení pojmu hybridný nesúlad by sa mali zachytiť aj výsledné dvojité odpočty, a to bez ohľadu na to, či vznikli v dôsledku platieb, nákladov, ktoré nie sú podľa vnútroštátneho práva považované za platby, alebo ako dôsledok amortizácie alebo odpočítavania strát. Tak ako v prípade platieb považovaných za realizovanú a platieb, ktoré uskutočnil hybridný subjekt a ktoré príjemca nezohľadnil, hybridný nesúlad by mal však nastať len vtedy, keď sa v jurisdikcii platiteľa umožňuje započítanie odpočtu voči sume, ktorá nie je príjmom s dvojitým zahrnutím. To znamená, že ak jurisdikcia platiteľa umožňuje preniesť odpočet do nasledujúceho zdaňovacieho obdobia, požiadavka vykonať akúkoľvek úpravu v zmysle tejto smernice by sa mohla odložiť dovtedy, kým v jurisdikcii platiteľa nie je odpočet skutočne započítaný voči príjmu, ktorý nie je príjmom s dvojitým zahrnutím.

               (22)

               Rozdiely v daňových výsledkoch, ktoré možno prisúdiť výlučne rozdielom v hodnote pripísanej platbe, a to aj prostredníctvom uplatňovania transferového oceňovania, by nemali patriť do vymedzenia hybridného nesúladu. Okrem toho, keďže jurisdikcie používajú rôzne zdaňovacie obdobia a rozličné pravidlá uznávania toho, kedy plynuli alebo kedy vznikli príjmové alebo výdavkové položky, uvedené rozdiely v načasovaní by sa vo všeobecnosti nemali považovať za spôsobujúce nesúlady v daňových výsledkoch. Odpočítateľná platba v rámci finančného nástroja, od ktorej nemožno odôvodnene očakávať, že sa zahrnie do príjmu v primeranej lehote, by sa mala považovať za spôsobujúcu hybridný nesúlad v prípade, ak je tento výsledný odpočet bez zahrnutia možné pripísať rozdielom v kvalifikácii finančného nástroja alebo platieb uskutočnených v rámci neho. Malo by byť zrejmé, že k výslednému nesúladu by mohlo dôjsť, ak sa platba v rámci finančného nástroja nezahrnie do príjmu v primeranej lehote. Takáto platba by sa mala považovať za zahrnutú do príjmu v primeranej lehote, ak ju zahrnie príjemca do 12 mesiacov od konca zdaňovacieho obdobia platiteľa alebo podľa toho, ako sa stanovuje podľa princípu nezávislého vzťahu. Členské štáty môžu vyžadovať, aby sa platba zahrnula v rámci pevne stanoveného časového obdobia s cieľom zabrániť výslednému nesúladu a zaistiť daňovú kontrolu.

               (23)

               Hybridné prevody by mohli spôsobiť rozdiel v daňovom zaobchádzaní, ak sa v dôsledku dojednania previesť finančný nástroj zaobchádza s podkladovým výnosom z uvedeného nástoja ako s výnosom súčasne plynúcim viac než jednej zo strán takéhoto dojednania. V uvedených prípadoch by platba v rámci hybridného prevodu mohla viesť k odpočtu pre platiteľa, zatiaľ čo príjemca by ju považoval za výnos z podkladového nástroja. Tento rozdiel v daňovom zaobchádzaní by mohol viesť k výslednému odpočtu bez zahrnutia alebo k vzniku nadmerného zápočtu dane pre tú istú daň vyberanú zrážkou pri zdroji z podkladového nástroja. Takéto nesúlady by sa preto mali odstrániť. V prípade odpočtu bez zahrnutia by sa mali uplatňovať rovnaké pravidlá ako pri neutralizácii nesúladov z platieb v rámci hybridného finančného nástroja. V prípade hybridných prevodov, ktoré sú štruktúrované na účely generovania nadmerných zápočtov dane, by mal dotknutý členský štát zabrániť platiteľom používať nadmerný zápočet s cieľom získať daňovú výhodu, a to aj prostredníctvom uplatnenia všeobecného pravidla proti zneužívaniu v súlade s článkom 6 smernice (EÚ) 2016/1164.

               (24)

               Je potrebné stanoviť pravidlo umožňujúce členským štátom riešiť nezrovnalosti pri transponovaní a vykonávaní tejto smernice, ktorých výsledkom je hybridný nesúlad napriek tomu, že členské štáty konajú v súlade s touto smernicou. Ak takáto situácia nastane a základné pravidlo stanovené v tejto smernici sa neuplatní, malo by sa uplatniť sekundárne pravidlo. Uplatňovanie primárneho aj sekundárneho pravidla sa však vzťahuje len na hybridné nesúlady vymedzené v tejto smernici a nemalo by mať vplyv na všeobecné prvky daňového systému členského štátu.

               (25)

               Importované nesúlady presúvajú účinok hybridného nesúladu medzi stranami v tretích krajinách do jurisdikcie členského štátu prostredníctvom využitia nehybridného nástroja, čím narúšajú účinnosť pravidiel na neutralizáciu hybridných nesúladov. Odpočítateľnú platbu v členskom štáte možno použiť na financovanie výdavku, ktorý zahŕňa hybridný nesúlad. V snahe bojovať s takýmito importovanými nesúladmi treba stanoviť pravidlá, ktoré neumožňujú odpočet platby, ak je zodpovedajúci príjem z tejto platby priamo alebo nepriamo započítaný voči odpočtu, ktorý vyplýva z hybridného nesúladu vedúcemu k dvojitému odpočtu alebo k odpočtu bez zahrnutia medzi tretími krajinami.

               (26)

               Nesúlad týkajúci sa dvojitej rezidencie by mohol viesť k dvojitému odpočtu, ak sa platba, ktorú uskutoční daňovník s dvojitou rezidenciou, odpočíta na základe právnych predpisov oboch jurisdikcií, v ktorých je tento daňovník rezidentom. Keďže nesúlady týkajúce sa dvojitej rezidencie by mohli viesť k výsledným dvojitým odpočtom, mali by patriť do rozsahu pôsobnosti tejto smernice. Členský štát by mal zamietnuť duplicitný odpočet, ktorý vzniká vo vzťahu k spoločnosti s dvojitou rezidenciou, pokiaľ je táto platba započítaná voči sume, ktorá sa podľa právnych predpisov inej jurisdikcie nepovažuje za príjem.

               (27)

               Cieľom tejto smernice je zvýšiť odolnosť vnútorného trhu ako celku voči hybridným nesúladom. Tento cieľ členské štáty konajúce individuálne nemôžu uspokojivo dosiahnuť, keďže vnútroštátne systémy zdaňovania príjmov právnických osôb sú rôznorodé a individuálne opatrenia členských štátov by len rozšírili existujúcu roztrieštenosť vnútorného trhu v oblasti priameho zdaňovania. Nedostatočná efektivita a narušenia vznikajúce vzájomným pôsobením jednotlivých vnútroštátnych opatrení by tak mohli pretrvávať. To by viedlo k nedostatočnej koordinácii. Uvedený cieľ možno namiesto toho lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, a to vzhľadom na cezhraničnú povahu hybridných nesúladov a potrebu prijať riešenia, ktoré fungujú pre vnútorný trh ako celok. Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v uvedenom článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie daného cieľa. Stanovením požadovanej úrovne ochrany pre vnútorný trh sa táto smernica zameriava len na dosiahnutie základnej úrovne koordinácie v rámci Únie, ktorá je potrebná na splnenie jej cieľa.

               (28)

               Pri vykonávaní tejto smernice by členské štáty mali ako zdroj názornej ukážky alebo výkladu využívať uplatniteľné vysvetlenia a príklady uvedené v správe akcie 2 OECD o BEPS, pokiaľ sú v súlade s ustanoveniami tejto smernice a právom Únie.

               (29)

               Pravidlá týkajúce sa hybridných nesúladov uvedené v článku 9 ods. 1 a 2 sa uplatňujú len vtedy, keď situácia zahŕňajúca daňovníka vedie k výslednému nesúladu. Výsledný nesúlad by nemal vzniknúť v prípade, ak je usporiadanie predmetom úpravy podľa článku 9 ods. 5 alebo článku 9a, a preto by sa na usporiadania, ktoré sú predmetom úpravy podľa uvedených častí tejto smernice, nemali vzťahovať žiadne ďalšie úpravy podľa pravidiel týkajúcich sa hybridných nesúladov.

               (30)

               Ak k neutralizácii nesúladu v daňových výsledkoch vedú ustanovenia inej smernice, ako sú napríklad ustanovenia uvedené v smernici Rady 2011/96/EÚ (4), pravidlá týkajúce sa hybridných nesúladov ustanovené v tejto smernici by sa nemali uplatňovať.

               (31)

               Komisia by mala vyhodnotiť vykonávanie tejto smernice po uplynutí piatich rokov od nadobudnutia jej účinnosti a Rade by o tom mala podať správu. Členské štáty by Komisii mali poskytovať všetky informácie potrebné na toto vyhodnotenie.

               (32)

               Smernica (EÚ) 2016/1164 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

         PRIJALA TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Smernica (EÚ) 2016/1164 sa mení takto:

               1.

               Článok 1 sa nahrádza takto:
               „Článok 1
               Rozsah pôsobnosti
               1.   Táto smernica sa uplatňuje na všetkých daňovníkov, ktorí podliehajú dani z príjmov právnických osôb v jednom alebo vo viacerých členských štátoch, vrátane stálych prevádzkarní v jednom alebo vo viacerých členských štátoch subjektov, ktorí sú rezidentmi na daňové účely v tretej krajine.
               2.   Článok 9a sa uplatňuje aj na všetky subjekty, ktoré členský štát považuje na daňové účely za transparentné.“

               2.

               Článok 2 sa mení takto:

                           a)

                           v bode 4 sa posledný pododsek nahrádza takto:
                           „Na účely článkov 9 a 9a:

                                       a)

                                       Ak výsledný nesúlad vyplýva z tohto článku prvého pododseku bodu 9 písm. b), c), d), e) alebo g) alebo ak je potrebná úprava podľa článku 9 ods. 3 alebo článku 9a, vymedzenie prepojeného podniku sa upraví tak, že požiadavka 25 % sa nahrádza požiadavkou 50 %;

                                       b)

                                       osoba, ktorá koná spoločne s inou osobou, pokiaľ ide o hlasovacie práva alebo vlastníctvo kapitálu subjektu, sa považuje za osobu, ktorá má účasť na všetkých hlasovacích právach alebo vlastníctve kapitálu daného subjektu, ktoré má v držbe táto iná osoba;

                                       c)

                                       prepojený podnik je aj subjekt, ktorý je na účely finančného účtovníctva súčasťou tej istej konsolidovanej skupiny ako daňovník, podnik, v ktorom má daňovník významný vplyv na riadenie, alebo podnik, ktorý má významný vplyv na riadenie daňovníka.“;

                           b)

                           bod 9 sa nahrádza takto:

                                       „(9)

                                       ‚hybridný nesúlad‘ je situácia zahŕňajúca daňovníka alebo – vzhľadom na článok 9 ods. 3 – subjekt, pričom:

                                                   a)

                                                   platba v rámci finančného nástroja vedie k výslednému odpočtu bez zahrnutia a:

                                                               i)

                                                               takáto platba nie je v primeranej lehote zahrnutá; a

                                                               ii)

                                                               výsledný nesúlad možno pripísať rozdielom v kvalifikácii nástroja alebo platby vykonanej v rámci neho.

                                                         Na účely prvého pododseku sa rozumie, že platba v rámci finančného nástroja sa považuje za zahrnutú do príjmu v primeranej lehote, ak:

                                                               i)

                                                               je táto platba zahrnutá jurisdikciou príjemcu v zdaňovacom období, ktoré začína do 12 mesiacov od skončenia zdaňovacieho obdobia platiteľa; alebo

                                                               ii)

                                                               je opodstatnené očakávať, že platba bude zahrnutá jurisdikciou príjemcu v budúcom zdaňovacom období a platobné podmienky sú také, aké by boli dohodnuté pri dohode medzi nezávislými podnikmi;

                                                   b)

                                                   platba vykonaná v prospech hybridného subjektu vedie k odpočtu bez zahrnutia a tento výsledný nesúlad vyplýva z rozdielov v alokácii platieb, ktoré sa vykonali v prospech hybridného subjektu podľa právnych predpisov jurisdikcie, v ktorej je hybridný subjekt usadený alebo registrovaný, a jurisdikcie akejkoľvek osoby s účasťou v tomto hybridnom subjekte;

                                                   c)

                                                   platba vykonaná v prospech subjektu s jednou alebo viacerými stálymi prevádzkarňami vedie k vzniku odpočtu bez zahrnutia a tento výsledný nesúlad vyplýva z rozdielov v alokácii platieb medzi ústredím a stálou prevádzkarňou alebo medzi dvoma alebo viacerými stálymi prevádzkarňami toho istého subjektu podľa právnych predpisov jurisdikcií, v ktorých subjekt vykonáva činnosť;

                                                   d)

                                                   platba vedie k odpočtu bez zahrnutia v dôsledku platby vykonanej v prospech nerozpoznanej stálej prevádzkarne;

                                                   e)

                                                   platba, ktorú vykonal hybridný subjekt, vedie k odpočtu bez zahrnutia a tento nesúlad je výsledkom skutočnosti, že platba sa podľa právnych predpisov jurisdikcie príjemcu nezohľadňuje;

                                                   f)

                                                   platba považovaná za realizovanú medzi ústredím a stálou prevádzkarňou alebo medzi dvoma alebo viacerými stálymi prevádzkarňami vedie k odpočtu bez zahrnutia a tento nesúlad je výsledkom skutočnosti, že platba sa podľa právnych predpisov jurisdikcie príjemcu nezohľadňuje; alebo

                                                   g)

                                                   dôjde k výslednému dvojitému odpočtu.

                                             Na účely tohto bodu 9:

                                                   a)

                                                   platba, ktorá predstavuje podkladový výnos z prevedeného finančného nástroja, nevedie k vzniku hybridného nesúladu podľa písmena a) prvého pododseku, ak ju vykonal finančný obchodník v rámci trhového hybridného prevodu za predpokladu, že jurisdikcia platiteľa vyžaduje, aby finančný obchodník zahrnul ako príjem všetky sumy prijaté v súvislosti s prevedeným finančným nástrojom;

                                                   b)

                                                   hybridný nesúlad vzniká podľa písmen e), f) alebo g) prvého pododseku len vtedy, keď jurisdikcia platiteľa umožňuje započítanie odpočtu voči sume, ktorá nie je príjmom s dvojitým zahrnutím;

                                                   c)

                                                   výsledný nesúlad sa považuje za hybridný nesúlad, pokiaľ k nemu dochádza medzi prepojenými podnikmi, medzi daňovníkom a prepojeným podnikom, medzi ústredím a stálou prevádzkarňou, medzi dvoma alebo viacerými stálymi prevádzkarňami toho istého subjektu alebo v rámci štruktúrovanej schémy.

                                             Na účely tohto bodu 9 a článkov 9, 9a a 9b:

                                                   a)

                                                   ‚výsledný nesúlad‘ je dvojitý odpočet alebo odpočet bez zahrnutia;

                                                   b)

                                                   ‚dvojitý odpočet‘ je odpočet tej istej platby, tých istých nákladov alebo strát v jurisdikcii, v ktorej má platba zdroj, v ktorej sa náklady vynaložili alebo v ktorej sa vykázali straty (jurisdikcia platiteľa), ako aj v inej jurisdikcii (jurisdikcia investora). V prípade platby, ktorú vykonal hybridný subjekt alebo stála prevádzkareň, jurisdikciou platiteľa je jurisdikcia, v ktorej sú hybridný subjekt alebo stála prevádzkareň usadené alebo umiestnené;

                                                   c)

                                                   ‚odpočet bez zahrnutia‘ je odpočet platby alebo platby považovanej za realizovanú medzi ústredím a stálou prevádzkarňou alebo medzi dvoma alebo viacerými stálymi prevádzkarňami v akejkoľvek jurisdikcii, v ktorej sa táto platba alebo platba považovaná za realizovanú považuje za vykonanú (jurisdikcia platiteľa) bez zodpovedajúceho zahrnutia tejto platby alebo platby považovanej za realizovanú na daňové účely v jurisdikcii príjemcu. Jurisdikciou príjemcu je akákoľvek jurisdikcia, v ktorej je daná platba alebo platba považovaná za realizovanú prijatá alebo sa považuje za prijatú podľa právnych predpisov akejkoľvek inej jurisdikcie;

                                                   d)

                                                   ‚odpočet‘ je suma, ktorá sa považuje za odpočítateľnú zo zdaniteľného príjmu podľa právnych predpisov jurisdikcie platiteľa alebo investora. V tomto kontexte sa vykladá aj pojem ‚odpočítateľný‘;

                                                   e)

                                                   ‚zahrnutie‘ je suma, ktorá sa zohľadňuje v zdaniteľnom príjme podľa právnych predpisov jurisdikcie príjemcu. Platba v rámci finančného nástroja sa nepovažuje za zahrnutú, pokiaľ je možné na túto platbu uplatniť na akúkoľvek daňovú úľavu výlučne z dôvodu kvalifikácie tejto platby podľa právnych predpisov jurisdikcie príjemcu. V tomto kontexte sa vykladá aj pojem ‚zahrnutý‘;

                                                   f)

                                                   ‚daňová úľava‘ je oslobodenie od dane, zníženie sadzby dane alebo akýkoľvek zápočet dane alebo vrátenie dane (mimo zápočtu dane vybranej zrážkou pri zdroji);

                                                   g)

                                                   ‚príjem s dvojitým zahrnutím‘ je každá položka príjmu, ktorá je zahrnutá podľa právnych predpisov oboch jurisdikcií, medzi ktorými výsledný nesúlad vznikol;

                                                   h)

                                                   ‚osoba‘ je fyzická osoba alebo subjekt;

                                                   i)

                                                   ‚hybridný subjekt‘ je akýkoľvek subjekt alebo usporiadanie, ktoré sa považujú za zdaniteľný subjekt podľa právnych predpisov jednej jurisdikcie a ktorých príjmy alebo výdavky sa považujú za príjmy alebo výdavky jednej alebo viacerých iných osôb podľa právnych predpisov inej jurisdikcie;

                                                   j)

                                                   ‚finančný nástroj‘ je akýkoľvek nástroj, pokiaľ z neho plynie finančný alebo kapitálový výnos, ktorý sa zdaňuje podľa pravidiel upravujúcich zdaňovanie dlhových, kapitálových alebo derivátových nástrojov podľa právnych predpisov jurisdikcie príjemcu alebo jurisdikcie platiteľa a zahŕňa hybridný prevod;

                                                   k)

                                                   ‚finančný obchodník‘ je osoba alebo subjekt, ktoré vykonávajú podnikateľskú činnosť spočívajúcu v pravidelnom nakupovaní a predávaní finančných nástrojov na vlastný účet s cieľom dosiahnuť zisk;

                                                   l)

                                                   ‚hybridný prevod‘ je akékoľvek dojednanie previesť finančný nástroj, pri ktorom sa podkladový výnos z prevedeného finančného nástroja považuje na daňové účely za plynúci súčasne viac ako jednej zo strán tohto dojednania;

                                                   m)

                                                   ‚trhový hybridný prevod‘ je akýkoľvek hybridný prevod, na ktorom sa zúčastňuje finančný obchodník pri bežnom podnikaní, a nie ako súčasť štruktúrovanej schémy;

                                                   n)

                                                   ‚nerozpoznaná stála prevádzkareň‘ je akékoľvek usporiadanie, ktoré sa považuje za stálu prevádzkareň podľa právnych predpisov jurisdikcie ústredia a ktoré sa nepovažuje za stálu prevádzkareň podľa právnych predpisov inej jurisdikcie.“;

                           c)

                           dopĺňajú sa tieto body:

                                       „(10)

                                       ‚konsolidovaná skupina na účely finančného účtovníctva‘ je skupina pozostávajúca zo všetkých subjektov, ktoré sú plne zahrnuté v konsolidovanej účtovnej závierke vypracovanej v súlade s medzinárodnými štandardmi finančného výkazníctva alebo vnútroštátnym systémom finančného výkazníctva členského štátu;

                                       (11)

                                       ‚štruktúrovaná schéma‘ je dohoda zahŕňajúca hybridný nesúlad, ak sa výsledný nesúlad zohľadní v podmienkach a cene dohody, alebo dohoda navrhnutá s cieľom dosiahnuť výsledný hybridný nesúlad s výnimkou prípadu, keď nie je možné opodstatnene očakávať, že daňovník alebo prepojený podnik o hybridnom nesúlade vedeli, a keď nevyužili hodnotu daňovej výhody vyplývajúcej z daného hybridného nesúladu.“

               3.

               Článok 4 sa mení takto:

                           a)

                           v odseku 5 písm. a) sa bod ii) nahrádza takto:

                                       „ii)

                                       všetky aktíva a záväzky sú ocenené pomocou tej istej metódy ako pri konsolidovaných finančných výkazoch zostavených v súlade s medzinárodnými štandardmi finančného výkazníctva alebo vnútroštátnym systémom finančného výkazníctva členského štátu;“

                           b)

                           odsek 8 sa nahrádza takto:
                           „8.   Na účely odsekov 1 až 7 môže byť daňovníkovi udelené právo používať konsolidované finančné výkazy zostavené na základe účtovných štandardov iných, než sú medzinárodné štandardy finančného výkazníctva alebo vnútroštátny systém finančného výkazníctva členského štátu.“

               4.

               Článok 9 sa nahrádza takto:
               „Článok 9
               Hybridné nesúlady
               1.   Pokiaľ hybridný nesúlad vedie k dvojitému odpočtu:

                           a)

                           odpočet sa zamietne v členskom štáte, ktorý je jurisdikciou investora a

                           b)

                           ak sa odpočet nezamietne v jurisdikcii investora, odpočet sa zamietne v členskom štáte, ktorý je jurisdikciou platiteľa.

                     Každý takýto odpočet je však oprávnený na započítanie voči príjmu s dvojitým zahrnutím, či už vznikol v súčasnom alebo nasledujúcom zdaňovacom období.
               2.   Pokiaľ hybridný nesúlad vedie k odpočtu bez zahrnutia:

                           a)

                           odpočet sa zamietne v členskom štáte, ktorý je jurisdikciou platiteľa a

                           b)

                           ak sa odpočet nezamietne v jurisdikcii platiteľa, suma platby, ktorá by inak viedla k výslednému nesúladu, sa zahrnie do príjmu v členskom štáte, ktorý je jurisdikciou príjemcu.

                     3.   Členský štát zamietne odpočet v prípade akejkoľvek platby daňovníka, pokiaľ takáto platba priamo alebo nepriamo financuje odpočítateľné výdavky vedúce k hybridnému nesúladu prostredníctvom transakcie alebo súboru transakcií, ktoré sa uskutočnili medzi prepojenými podnikmi alebo ktoré sa uzavreli na základe štruktúrovanej dohody okrem prípadu, keď jedna z jurisdikcií zúčastnených na transakcii alebo súbore transakcií vykonala v súvislosti s takýmto hybridným nesúladom rovnocennú úpravu.
               4.   Členský štát môže vylúčiť z rozsahu pôsobnosti:

                           a)

                           tohto článku ods. 2 písm. b) hybridné nesúlady vymedzené v článku 2 prvom pododseku bode 9 písm. b), c), d) alebo f);

                           b)

                           tohto článku ods. 2 písm. a) a b) hybridné nesúlady vyplývajúce z platby úrokov v rámci finančného nástroja prepojenému podniku v prípade:

                                       i)

                                       ak má finančný nástroj charakteristiky konverzie, záchrany pomocou vnútorných zdrojov alebo odpísania;

                                       ii)

                                       ak bol finančný nástroj vydaný výlučne s cieľom splniť požiadavky týkajúce sa kapacity na absorpciu strát uplatniteľné na bankový sektor a finančný nástroj je uznaný ako taký v požiadavkách týkajúcich sa kapacity daňovníka na absorpciu strát;

                                       iii)

                                       ak bol finančný nástroj vydaný

                                                   —

                                                   v súvislosti s finančnými nástrojmi, ktoré majú charakteristiky konverzie, záchrany pomocou vnútorných zdrojov alebo odpísania na úrovni materskej spoločnosti;

                                                   —

                                                   na úrovni potrebnej na splnenie príslušných požiadaviek týkajúcich sa kapacity na absorpciu strát;

                                                   —

                                                   nie ako súčasť štruktúrovanej schémy a

                                       iv)

                                       ak celkový čistý odpočet za konsolidovanú skupinu v rámci dojednania nepresahuje sumu, ktorá by bola dosiahnutá, keby daňovník vydal takýto finančný nástroj priamo na trhu.

                                 Písmeno b) sa uplatňuje do 31. decembra 2022.

                     5.   Pokiaľ hybridný nesúlad zahŕňa príjem nerozpoznanej stálej prevádzkarne, ktorý nie je predmetom dane v jurisdikcii členského štátu, v ktorom je daňovník rezidentom na daňové účely, tento členský štát vyžaduje, aby daňovník zahrnul príjem, ktorý by inak bol priradený nerozpoznanej stálej prevádzkarni. Toto sa neuplatňuje v prípade, ak je členský štát povinný oslobodiť od zdanenia príjem na základe zmluvy o zamedzení dvojitého zdanenia uzatvorenej medzi týmto členským štátom a treťou krajinou.
               6.   Pokiaľ má hybridný prevod viesť k úľave na dani vybranej zrážkou pri zdroji v prípade platby vyplývajúcej z prevedeného finančného nástroja na viac ako jednu zo zúčastnených strán, členský štát daňovníka obmedzí výhodu takejto úľavy pomerne k čistému zdaniteľnému príjmu súvisiacemu s takouto platbou.“

               5.

               Vkladajú sa tieto články:
               „Článok 9a
               Reverzné hybridné nesúlady
               1.   Ak jeden alebo viacero prepojených nerezidentných subjektov, ktoré majú v hybridnom subjekte zriadenom alebo usadenom v členskom štáte celkovú priamu alebo nepriamu účasť vo výške aspoň 50 % na hlasovacích právach, základnom imaní alebo právach na podiel na zisku, sídli v jurisdikcii alebo jurisdikciách, ktoré považujú tento hybridný subjekt za zdaniteľnú osobu, považuje sa tento hybridný subjekt za rezidenta daného členského štátu, pričom jeho príjem sa zdaňuje v rozsahu, v akom sa inak uvedený príjem nezdaňuje podľa právnych predpisov daného členského štátu alebo akejkoľvek inej jurisdikcie.
               2.   Odsek 1 sa nevzťahuje na podnik kolektívneho investovania. Na účely tohto článku je „podnikom kolektívneho investovania“ investičný fond alebo podnik, ktorý má mnoho držiteľov, diverzifikované portfólio cenných papierov a podlieha regulácii v oblasti ochrany investora v krajine, v ktorej je usadený.
               Článok 9b
               Nesúlady týkajúce sa daňovej rezidencie
               Pokiaľ je odpočet v prípade platby, nákladov alebo strát daňovníka, ktorý je na daňové účely rezidentom v jednej alebo viacerých jurisdikciách, odpočítateľný od základu dane v oboch jurisdikciách, členský štát daňovníka zamietne odpočet v rozsahu v akom iná jurisdikcia umožňuje, aby sa duplicitný odpočet započítal voči príjmu, ktorý nie je príjmom s dvojitým zahrnutím. Ak sú obe jurisdikcie členskými štátmi, členský štát, v ktorom nie je daňovník považovaný za rezidenta podľa zmluvy o dvojitom zdanení medzi oboma dotknutými členskými štátmi, odpočet zamietne.“

               6.

               V článku 10 ods. 1 sa dopĺňa tento pododsek:
               „Odchylne od prvého pododseku Komisia zhodnotí vykonávanie článkov 9 a 9b, a najmä dôsledky oslobodenia stanoveného v článku 9 ods. 4 písm. b), do 1. januára 2022 a podá o tom správu Rade.“

               7.

               V článku 11 sa vkladá tento odsek:
               „5a.   Odchylne od odseku 1 členské štáty do 31. decembra 2019 prijmú a uverejnia zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkom 9. Znenie týchto ustanovení bezodkladne oznámia Komisii.
               Uvedené ustanovenia uplatňujú od 1. januára 2020.
               Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o tomto odkaze upravia členské štáty.“

         Článok 2
   1.   Členské štáty prijmú a uverejnia do 31. decembra 2019 zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Znenie týchto ustanovení bezodkladne oznámia Komisii.
   Uvedené ustanovenia uplatňujú od 1. januára 2020.
   Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o tomto odkaze upravia členské štáty.
   2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   3.   Odchylne od odseku 1 členské štáty do 31. decembra 2021 prijmú a uverejnia zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkom 9a smernice (EÚ) 2016/1164. Znenie týchto ustanovení bezodkladne oznámia Komisii.
   Uvedené ustanovenia uplatňujú od 1. januára 2022.
   Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o tomto odkaze upravia členské štáty.
   Článok 3
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 4
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Bruseli 29. mája 2017

            Za Radu

            predseda

         C. CARDONA

      (1)  Stanovisko z 27. apríla 2017 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

      (2)  Stanovisko zo 14. decembra 2016 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

      (3)  Smernica Rady (EÚ) 2016/1164 z 12. júla 2016, ktorou sa stanovujú pravidlá proti praktikám vyhýbania sa daňovým povinnostiam, ktoré majú priamy vplyv na fungovanie vnútorného trhu (Ú. v. EÚ L 193, 19.7.2016, s. 1).

      (4)  Smernica Rady 2011/96/EÚ z 30. novembra 2011 o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom v prípade materských spoločností a dcérskych spoločností v rozličných členských štátoch (Ú. v. EÚ L 345, 29.12.2011, s. 8).


title: Smernica Komisie, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 77/535/EHS o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa metód vzorkovania hnojív a ich analýzy

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31987L0566

Úradný vestník L 342 , 04/12/1987 S. 0032 - 0034 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 16 S. 0220  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 16 S. 0220

		Smernica Komisie,ktorou sa mení a dopĺňa smernica 77/535/EHS o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa metód vzorkovania hnojív a ich analýzy(87/566/EHS)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskej spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady 76/116/EHS z 18. decembra 1975 o aproximácií právnych predpisov členských štátov o hnojivách [1], najmä na jej článok 9 (2),keďže smernica Komisie 77/535/EHS [2] ustanovuje úradné kontroly hnojív EHS s cieľom overovať zhodu s požiadavkami vyplývajúcimi z ustanovení spoločenstva o kvalite a zložení hnojív; keďže smernica by sa mala zmeniť a doplniť úpravou prílohy I "Metóda vzorkovania na kontrolu hnojív", aby sa kvapalné hnojivá mohli tiež kontrolovať, keďže smernica 76/116/EHS o hnojivách bola rozšírená na kvapalné hnojivá; keďže je potrebné upraviť ju ohľadom kontroly dusičnanu amónneho [3] [4];keďže opatrenia ustanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Výboru pre prispôsobenie smerníc o odstraňovaní technických prekážok obchodovania s hnojivami technickému pokroku,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Odseky v prílohe k tejto smernici sa dopĺňajú do prílohy I smernice 77/535/EHS alebo nahrádzajú odseky s rovnakým číslom.Článok 21. Členské štáty uvedú do účinnosti opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 31. októbra 1988. Bezodkladne o tom budú informovať Komisiu.2. Členské štáty oznámia Komisii znenie ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti upravenej touto smernicou.Článok 3Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 24. novembra 1987Za KomisiuCockfieldpodpredseda[1] Ú. v. ES L 24, 30.1.1976, s. 21.[2] Ú. v. ES L 213, 22.8.1977, s. 1.[3] Ú. v. ES L 250, 23.9.1980, s. 7.[4] Ú. v. ES L 38, 7.2.1987, s. 1.--------------------------------------------------PRÍLOHA"…4.2.3 DeličZariadenie určené na delenie vzorky na rovnaké časti sa môže používať na odber čiastkových vzoriek a prípravu konečných a laboratórnych vzoriek.4.3 Prístroje doporučené na vzorkovanie kvapalných hnojív4.3.1 Ručné vzorkovanieOtvorená trubica, pumpa, fľaša alebo iné primerané zariadenie umožňujúce náhodným spôsobom vzorkovať vzorkovaný celok.4.3.2 Mechanické vzorkovanieSchválený mechanický prístroj sa môže používať na vzorkovanie kvapalných hnojív v pohybe.…5.2.1 Sypké tuhé hnojivá alebo kvapalné hnojivá v nádobách s hmotnosťou obsahu väčšou ako 100 kg…5.2.2.Balené tuhé hnojivá alebo kvapalné hnojivá v nádobách (= baleniach) s obsahoch menším ako 100 kg… | Minimálny počet balení |5.3.1Sypké tuhé hnojivá alebo kvapalné hnojivá v nádobách s obsahom väčším ako 100 kg: | 4 kg |5.3.2 Balené tuhé hnojivá alebo kvapalné hnojivá v nádobách (= baleniach) s obsahom menším ako 100 kg…5.3.3.Vzorka hnojiva dusičnanu amónneho na testy podľa smernice 80/876/EHS, príloha II: | 75 kg |5.4 Laboratórne vzorky5.4.1 Tuhé a kvapalné hnojivá…5.4.2 Vzorka hnojiva dusičnanu amónneho na testy podľa smernice 80/876/EHSV prípade potreby sa laboratórna vzorka získa z konečnej súhrnnej vzorky.5.4.2.1.Minimálna hmotnosť laboratórnej vzorky na testy podľa prílohy I: | 1 kg |5.4.2.2.Minimálna hmotnosť laboratórnej vzorky na testy podľa prílohy II: | 25 kg |…6.1 Všeobecné zásady…Ak je to možné, v prípade kvapalných hnojív by sa vzorkovaný celok mal pred vzorkovaním premiešať.…6.2.1 Sypké tuhé hnojivá alebo kvapalné hnojivá v nádobách s obsahom väčším ako 100 kg… Ak nie je možné dosiahnuť zhodu s požiadavkami bodu 5.1. pri vzorkovaní voľne ložených hnojív alebo kvapalných hnojív v nádobách s obsahom väčším ako 100 kg, vzorkovanie by sa malo vykonávať, keď je vzorkovaný celok v pohybe (pri nakladaní alebo vykladaní)…6.2.2 Balené tuhé hnojivá alebo kvapalné hnojivá v nádobách (= baleniach) s obsahom väčším ako 100 kg…6.4 Príprava laboratórnych vzoriek…Laboratórne vzorky na testy podľa smernice 80/876/EHS sa uchovávajú pri teplote medzi 0 °C a 25 °C.…9. POUŽITIE VZORIEKMinimálne jedna laboratórna vzorka z každého vzorkovaného celku sa zašle čo najrýchlejšie do úradne schváleného analytického laboratória alebo do skúšobného ústavu spolu s informáciami potrebnými na analýzu alebo test."--------------------------------------------------


title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/4/ES zo 16. februára 1998, ktorá mení a dopĺňa smernicu 93/38/EHS o koordinácii postupov verejného obstarávania subjektov pôsobiacich vo vodnom, energetickom, dopravnom a telekomunikačnom sektore

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31998L0004

Úradný vestník L 101 , 01/04/1998 S. 0001 - 0016

		Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/4/ESzo 16. februára 1998,ktorá mení a dopĺňa smernicu 93/38/EHS o koordinácii postupov verejného obstarávania subjektov pôsobiacich vo vodnom, energetickom, dopravnom a telekomunikačnom sektoreEURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na jej články 57 ods. 2, 66 a 100a,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [2],konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 189b zmluvy [3] na základe spoločného textu schváleného zmierovacím výborom 26. novembra 1997,(1) keďže Rada svojím rozhodnutím 94/800/ES z 22. decembra 1994, týkajúcim sa záverov prijatých v mene Európskeho spoločenstva, pokiaľ ide o záležitosti v jeho príslušnosti, o dohodách dosiahnutých v rámci Uruguajského kola mnohostranných rokovaní (1986-1994) [4], schválených v mene spoločenstva, medzi iným, dohodu o verejnom obstarávaní (v ďalšom texte len "dohoda"), ktorej účelom je vytvoriť mnohostranný rámec vyvážených práv a povinností týkajúcich sa verejného obstarávania z hľadiska dosiahnutia liberalizácie a rozšírenia svetového obchodu; keďže dohoda nemá žiadny priamy účinok;(2) pretože smernica 93/38/EHS [5] skoordinovala národné postupy týkajúce sa postupov verejného obstarávania subjektov pôsobiacich vo vodnom, energetickom, dopravnom a telekomunikačnom sektore, aby sa zaviedli rovnaké podmienky súťaže pre také objednávky vo všetkých členských štátoch;(3) keďže obstarávatelia zahrnutí v tejto dohode, ktoré dosahujú súlad so smernicou 93/38/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou, a ktoré uplatňujú rovnaké opatrenia vzhľadom na podnikateľov, dodávateľov a poskytovateľov služieb z tretích štátov, signatárov dohody, ktoré sú zároveň v súlade s dohodou;(4) keďže z hľadiska medzinárodných práv a záväzkov, prenesených na spoločenstvo ako výsledok prijatia dohody, pravidlá, ktoré sa majú uplatňovať na uchádzačov vo verejnej súťaži a výrobky z tretích štátov, sú rovnaké ako pravidlá definované dohodou, ktorých rozsah nezahŕňa zmluvyuzatvorené obstarávateľmi uvedenými v článku 2 ods. 1 písm. b) smernice 93/38/EHS, zmluvy uzatvorené obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosti uvedené v prílohách III, IV, V, VI a X smernice 93/38/EHS, zmluvy na poskytnutie služieb uvedených v prílohe XVI B smernice 93/38/EHS, zmluvy na poskytnutie služieb výskumu a vývoja uvedených v kategórii 8 prílohy XVI A smernice 93/38/EHS, zmluvy na poskytnutie telekomunikačných služieb uvedených v kategórii 5 prílohy XVI A smernice 93/38/EHS, ktorých čísla všeobecnej klasifikácie výrobkov (CPC) sú 7524, 7525 a 7526 a zmluvy na poskytnutie finančných služieb uvedené v kategórii 6 prílohy XVI A smernice 93/38/EHS, spojené s vydávaním, predajom, kúpou alebo prevodom cenných papierov alebo iných finančných nástrojov a centrálnymi bankovými službami;(5) keďže určité ustanovenia dohody zavádzajú priaznivejšie podmienky pre uchádzačov vo verejnej súťaži ako sú podmienky stanovené v smernici 93/38/EHS;(6) keďže pri uzatváraní zmlúv obstarávateľmi v zmysle dohody, možnosti prístupu k objednávkam verejných zmlúv na služby, dodanie tovaru a zhotovenie prác, ktoré sú podľa zmluvy dostupné podnikom a výrobkom z členských štátov, musia byť minimálne tak priaznivé, ako sú podmienky prístupu k verejným zmluvám v rámci spoločenstva, zjednotené podľa opatrení obsiahnutých v dohode a platné pre podniky a výrobky z tretích štátov, ktoré podpísali dohodu;(7) keďže je z toho dôvodu potrebné prispôsobiť a doplniť ustanovenia smernice 93/38/EHS;(8) keďže potreba zabezpečenia skutočného otvorenia trhu a správna rovnováha pri uplatňovaní pravidiel obstarávania v týchto sektoroch si naďalej vyžaduje, aby zainteresované strany boli identifikované iným spôsobom, ako je odkaz na ich právne postavenie;(9) keďže zmenami a doplneniami smernice 93/38/EHS by nemalo byť dotknuté rovnaké zaobchádzanie obstarávateľov pôsobiacich vo verejnom a súkromnom sektore;(10) keďže sa musí zabezpečiť, pri dodržaní článku 222 zmluvy, aby neboli dotknuté pravidlá riadiace systém majetkového vlastníctva v členských štátoch;(11) keďže uplatnenie smernice 93/38/EHS sa musí zjednodušiť a rovnováha, ktorá sa dosiahla v súčasnej legislatíve spoločenstva v oblasti verejného obstarávania v týchto sektoroch, sa musí pokiaľ možno zachovať;(12) keďže je z toho dôvodu potrebné rozšíriť využiteľnosť určitých prispôsobení smernice 93/38/EHS na všetkých obstarávateľov a sektory zahrnuté v tejto smernici;(13) keďže obstarávatelia sa môžu snažiť o pomoc vo forme rady alebo radu prijať, ktorá môže byť použitá pri príprave špecifikácií pre špecifické obstarávanie, za predpokladu, že takáto Rada nemá za následok vyradenie zo súťaže;(14) keďže Komisia by mala umožniť malým a stredným podnikom školenie a informačný materiál, ktoré potrebujú na to, aby sa mohli plne podieľať na meniacom sa trhu verejného obstarávania;(15) keďže otvorenie trhov v sektoroch, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, by mohlo mať nepriaznivý vplyv na hospodárstvo Grécka a Portugalska, ktoré budú musieť podstúpiť značné zaťaženie; keďže je vhodné, aby sa týmto členským štátom poskytla dodatočná doba na implementáciu tejto smernice,PRIJALI TÚTO SMERNICU:Článok 1Bez toho, aby boli dotknuté medzinárodné práva a záväzky spoločenstva vyplývajúce z prijatia dohody definujúcej pravidlá, ktoré sa majú uplatňovať na uchádzačov vo verejnom obstarávaní a výrobky z tretích štátov, ktoré sú signatármi dohody, a ktorej pôsobnosť nezahŕňa zmluvy uzatvorené obstarávateľmi uvedenými v článku 2 ods. 1 písm. b) smernice 93/38/EHS, zmluvy uzatvorené obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosti uvedené v prílohách III, IV, V, VI a X smernice 93/38/EHS, zmluvy na poskytnutie služieb uvedených v prílohe XVI B smernice 93/38/EHS, zmluvy na poskytnutie služieb uvedených v kategórii 8 prílohy XVI A smernice 93/38/EHS, zmluvy na poskytnutie telekomunikačných služieb uvedených v kategórii 5 prílohy XVI A smernice 93/38/EHS, a ktorých čísla všeobecnej klasifikácie výrobkov (CPC) sú 7524, 7525, a 7526, a zmluvy na poskytnutie finančných služieb uvedených v kategórii 6 prílohy XVI A smernice 93/38/EHS spojené s emisiou, predajom, kúpou alebo prevodom cenných papierov alebo iných finančných nástrojov a centrálne bankové služby, sa smernica 93/38/EHS mení takto:1. v článku 14a) odsek 1 sa nahrádza takto:"1. Táto smernica sa uplatní na:a) zmluvy uzatvorené obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosti uvedené v prílohe X [6] za predpokladu, že predpokladaná hodnota bez dane z pridanej hodnoty (DPH), je minimálne:i) 600000 ECU v prípade zmlúv na dodanie tovaru a zmlúv na poskytnutie služieb;ii) 5000000 ECU v prípade zmlúv na zhotovenie prác;b) zmluvy uzatvorené obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosti uvedené v prílohách I, II, VII, VIII a IX [7] za predpokladu, že predpokladaná hodnota bez DPH je minimálne:i) ekvivalent 400000 ECU zvláštnych práv čerpania (SDR) v prípade zmlúv na dodanie tovaru a zmlúv na poskytnutie služieb uvedenýchv prílohe XVI A, okrem služieb výskumu a vývoja uvedených v kategórii 8 a kategórii 5 telekomunikačných služieb, ktorých čísla CPC sú 7524, 7525 a 7526;ii) 400000 ECU v prípade zmlúv na poskytnutie iných služieb, ako sú služby uvedené v bode i);iii) ekvivalent 5000000 ECU SDR v prípade zmlúv na zhotovenie prác;c) zmluvy uzatvorené obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosti uvedené v prílohách III, IV, V a VI [8] za predpokladu, že predpokladaná hodnota bez dane z pridanej hodnoty (DPH) je minimálne:i) 400000 ECU v prípade zmlúv na dodanie tovarov a poskytnutie služieb;ii) 5000000 ECU v prípade zmlúv na zhotovenie prác;"b) doplnia sa nasledovné odseky:"14. Prahové hodnoty v národných menách stanovené v odseku 1 sa v zásade revidujú každé dva roky s účinnosťou od 1. januára 1996. Výpočet takých hodnôt vychádza z priemerných denných kurzov týchto mien vyjadrených v ECU v priebehu 24 mesiacov, končiacposledný deň augusta predchádzajúcej revízie účinnej od 1. januára. Tieto hodnoty sa uverejnia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev na začiatku novembra.15. Prahové hodnoty dohody o verejnom obstarávaní v rámci Uruguajského kola mnohostrannýchrokovaní [9], ďalej len "dohoda";, vyjadrené v ECU, sa v zásade revidujú každé dva roky s účinnosťou od 1. januára 1996. Výpočet takých hodnôt vychádza z priemerného denného kurzu ECU vyjadreného v SDR v priebehu 24 mesiacov, končiac posledný deň augusta predchádzajúcej revízie účinnej od 1. januára.16. Spôsob výpočtu stanovený v odsekoch 14 a 15 sa preskúma podľa druhého pododseku článku 5 ods. 1 písm. c) smernice 93/36/EHS";2. článok 21 ods. 2 písm. c) sa nahrádza takto:"c) obstarávatelia následne vyzvú všetkých záujemcov, aby pred začiatkom výberu účastníkov verejnej súťaže alebo účastníkov rokovacích konaní potvrdili svoj záujem na základe podrobných informácií o dotknutej zmluve. Informácie musia obsahovať aspoň:i) druh a množstvo, vrátane všetkých možností ďalšieho obstarávania, prípadne predpokladanú dobu, kedy sa tieto možnosti môžu uplatniť; v prípade opakujúcich sa zmlúv, druh a množstvo, prípadne predpokaldanú dobu následného vyhlásenia obstarávania na práce, dodanie tovarov alebo poskytnutie služieb, ktoré majú byť predmetom obstarávania;ii) či ide o užšiu súťaž alebo rokovacie konanie;iii) prípadne dátum začiatku alebo dokončenia dodávky tovarov alebo vykonania prác alebo služieb;iv) adresa a lehota na predloženie návrhu na základe výzvy na predkladanie ponúk do súťaže, ako aj jazyk alebo jazyky, v ktorých musia byť predkladané;v) adresa obstarávateľa uzatvárajúceho zmluvu a poskytujúceho všetky informácie potrebné na získanie špecifikácií a iných dokumentov;vi) všetky ekonomické a technické požiadavky, finančné záruky a informácie požadované od dodávateľov, podnikov alebo poskytovateľov služieb;vii) výška čiastky a platobné podmienky každej sumy platenej za dokumentáciu týkajúcu sa obstarávacieho postupu; aviii) či obstarávateľ vyzýva na predkladanie ponúk na kúpu, lízing, nájom alebo kúpu na splátky alebo viaceré druhy z týchto ponúk.";3. článok 22 ods. 1 písm. b) sa nahrádza takto:"b) v prípade zmlúv na zhotovenie prác, hlavné charakteristiky zmlúv na zhotovenie prác, ktoré obstarávatelia zamýšľajú uzavrieť, ktorých predpokladaná hodnota nie je nižšia, ako je:- prahová hodnota stanovená v článku 14 ods. 1 písm. a) bode ii), pokiaľ ide o zmluvy uzatvárané obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosť uvedenú v prílohe X,- prahová hodnota stanovená v článku 14 ods. 1 písm. b) bode iii), pokiaľ ide o zmluvy uzatvárané obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosť uvedenú v prílohách I, II, VII, VIII a IX, alebo- prahová hodnota stanovená v článku 14 ods. 1 písm. c) bode ii), pokiaľ ide o zmluvy uzatvárané obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosť uvedenú v prílohách III, IV, V a VI.";4. článok 23 ods. 1 a 2 sa nahrádza takto:"1. Tento článok sa uplatní na súťaže návrhov organizované ako časť postupu vedúceho k uzatvoreniu zmluvy na poskytnutie služieb, ktorej predpokladaná hodnota bez DPH nie je nižšia, ako je:- prahová hodnota stanovená v článku 14 ods. 1 písm. a) bode i), pokiaľ ide o zmluvy uzatvárané obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosť uvedenú v prílohe X,- prahová hodnota stanovená v článku 14 ods. 1 písm. b) bode i) alebo ii), pokiaľ ide o zmluvy uzatvárané obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosť uvedenú v prílohách I, II, VII, VIII a IX, alebo- prahová hodnota stanovená v článku 14 ods. 1 písm. c) bode i), pokiaľ ide o zmluvy uzatvárané obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosť uvedenú v prílohách III, IV, V a VI.2. Tento článok sa uplatní na všetky súťaže návrhov, ktorých celková čiastka súťažných cien a platieb účastníkom nie je nižšia, ako je:- prahová hodnota stanovená v článku 14 ods. 1 písm. a) bode i), pokiaľ ide o zmluvy uzatvárané obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosť uvedenú v prílohe X,- prahová hodnota stanovená v článku 14 ods. 1 písm. b) bode i) alebo ii), pokiaľ ide o zmluvy uzatvárané obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosť uvedenú v prílohách I, II, VII, VIII a IX, alebo- prahová hodnota stanovená v článku 14 ods. 1 písm. c) bode i), pokiaľ ide o zmluvy uzatvárané obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosť uvedenú v prílohách III, IV, V a VI.";5. článok 24 ods. 2 sa nahrádza takto:"2. Informácie poskytované podľa časti I prílohy XV alebo podľa prílohy XVIII sa uverenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. V tejto súvislosti Komisia rešpektuje akékoľvek citlivé obchodné aspekty, na ktoré môžu obstarávatelia upozorniť pri zasielaní týchto informácií v súvislosti s bodmi 6 a 9 prílohy XV.";6. článok 26 sa nahrádza takto:"Článok 261. Pri otvorených súťažiach obstarávatelia stanovia lehotu na prijatie ponúk na minimálne 52 dní od dátumu odoslania oznámenia. Táto lehota môže byť nahradená lehotou, ktorá je dostatočne dlhá na to, aby dotknutým osobám umožnil predložiť platné ponuky a ktorý spravidla nesmie byť kratší ako 36 dní a v žiadnom prípade kratší ako 22 od dátumu odoslania oznámenia o vyhlásení metódy verejného obstarávania, ak obstarávatelia poslali do Úradného vestníka Európskych spoločenstiev pravidelné predbežné oznámenie v súlade s článkom 22 ods. 1 za predpokladu, že toto oznámenie obsahuje informácie požadované v častiach II a III prílohy XIV, pokiaľ sú tieto informácie dostupné v dobe uverejnenia oznámenia uvedeného v článku 22 ods. 1.Toto pravidelné predbežné oznámenie musí byť okrem toho odoslané do Úradného vestníka Európskych spoločenstiev v období najmenej 52 dní a najviac 12 mesiacov pred dátumom, v ktorom bolo oznámenie o vyhlásení metódy verejného obstarávania, uvedené v článku 21 ods. 1 písm. a) odoslané do Úradného vestníka Európskych spoločenstiev.2. Pri užších súťažiach a rokovacích konaniach so zverejnením sa uplatní tento systém:a) lehota na prijatie žiadostí o účasť na základe oznámenia uverejneného v súlade s článkom 21 ods. 1 písm. a) alebo na základe výzvy obstarávateľa v súlade s článkom 21 ods. 2 písm. c) má byť spravidla aspoň 37 dní od dátumu odoslania oznámenia alebo výzvy a v žiadnom prípade nesmie byť kratšia ako lehota pre uverejnenie stanovená v článku 25 ods. 3 plus 10 dní;b) lehota na prijatie ponúk môže byť stanovená vzájomnou dohodou medzi obstarávateľom a vybranými záujemcami za predpokladu, že všetci uchádzači mali rovnaký čas na prípravu a predloženie ponúk;c) ak nie je možné dosiahnuť dohodu o lehote na prijatie ponúk, obstarávateľ stanoví lehotu, ktorá má byť spravidla aspoň 24 dní a v žiadnom prípade nesmie byť kratšia ako 10 dní od dátumu výzvy na predkladanie ponúk; vymedzená lehota má byť dostatočne dlhá na to, aby sa najmä vzali do úvahy faktory uvedené v článku 28 ods. 3";7. v článku 28a) odsek 5 sa nahrádza takto:"5. Žiadosti o účasť a výzvy na predkladanie ponúk sa musia odoslať čo možno najrýchlejšími komunikačnými prostriedkami. Ak sa žiadosti o účasť podávajú telegramom, telex:om, faxom, telefónom alebo akýmikoľvek inými elektronickými prostriedkami, môžu členské štáty požadovať ich potvrdenie listom, odoslaným pred uplynutím lehoty uvedenej v článku 26 ods. 2.";b) doplní sa tento odsek:"6. Ponuky sa predložia písomne priamo alebo poštou. Členské štáty môžu povoliť, aby sa predkladanie ponúk vykonalo iným spôsobom, pokiaľ sa zabezpečí:- že každá ponuka obsahuje všetky informácie potrebné pre jej posúdenie,- že je až do ich posúdenia zachovaný dôverný charakter ponúk,- že ak je to potrebné z dôvodov právneho dôkazu, sú ponuky potvrdené hneď, ako je to možné, písomne, alebo je odovzdaný overený opis,- že ponuky sú otvorené po uplynutí lehoty stanovenej pre ich podávanie.";8. článok 30 ods. 1 sa nahrádza takto:"1. Obstarávatelia, ktorí si to prajú, môžu vytvoriť a prevádzkovať kvalifikačný systém dodávateľov, podnikateľov alebo poskytovateľov služieb.Obstarávatelia, ktorí vytvorili alebo prevádzkujú kvalifikačný systém, zabezpečia, aby dodávatelia, podnikatelia alebo poskytovatelia služieb mohli kedykoľvek požiadať o kvalifikáciu.";9. článok 35 ods. 1 sa nahrádza takto:"1. Článok 34 ods. 1 sa neuplatní v prípadoch, keď členský štát v rámci pravidiel platných v čase prijatia tejto smernice vychádza pri uzatváraní zmlúv z iných kritérií, ktoré sú určené na uprednostňovanie určitých uchádzačov verejnej súťaže za predpokladu, že pravidlá sú zlučiteľné so zmluvou.";10. článok 38 sa ruší;11. článok 41 sa nahrádza takto:"Článok 411. Obstarávatelia uchovajú dostatočné informácie o výsledkoch každého obstarávania, ktoré im neskôr umožnia odôvodniť rozhodnutia v súvislosti s:a) kvalifikáciou a výberom podnikateľov, dodávateľov alebo poskytovateľov služieb a uzatváraním zmlúv;b) využitím možnosti výnimky z uplatňovania európskych špecifikácií podľa článku 18 ods. 6;c) použitím postupov bez predchádzajúceho zverejnenia vyhlásenia súťaže v súlade s článkom 21 ods. 2;d) neuplatňovaním hláv II, III a IV v súlade s derogáciami uvedenými v hlave I.2. Informácie sa uchovávajú aspoň štyri roky od uzatvorenia zmluvy tak, aby obstarávateľ bol schopný počas tohto času poskytnúť Komisii potrebné informácie, ak táto o to požiada.3. Obstarávatelia vykonávajúci jednu z činností uvedených v prílohách I, II, VII, VIII a IX bezodkladne na požiadanie písomne oznámia zúčastneným dodávateľom, podnikateľom alebo poskytovateľom služieb rozhodnutia o verejnom obstarávaní.4. Obstarávatelia vykonávajúci jednu z činností uvedených v prílohách I, II, VII, VIII a IX bezokladne po dátume, v ktorom obdržali písomnú žiadosť, oznámia každému odmietnutému záujemcovi alebo uchádzačovi dôvody odmietnutia jeho žiadosti alebo ponuky a každému uchádzačovi verejnej súťaže, ktorý podal riadnu ponuku, oznámia charakteristiky a príslušné výhody vybranej ponuky, ako aj meno úspešného uchádzača verejnej súťaže.Obstarávatelia však môžu rozhodnúť, že určité informácie o verejnom obstarávaní, uvedené v prvom pododseku tohto odseku neoznámia, ak by oznámenie takých informácií prekážalo v uplatnení zákona alebo by mohlo byť inak v rozpore s verejným záujmom, alebo by malo vplyv na oprávnené obchodné záujmy určitých štátnych alebo súkromných podnikov vrátane tých podnikov, s ktorými bola zmluva uzatvorená, alebo by tým mohla byť dotknutá riadna hospodárska súťaž medzi dodávateľmi, podnikateľmi alebo poskytovateľmi služieb.";12. v článku 42 sa vkladajú tieto odseky:"1a. Vzhľadom na činnosti uvedené v prílohách I, II, III, VII, VIII a IX členské štáty zabezpečia, aby v súlade s úpravou prijatou podľa postupu ustanoveného v článku 40 ods. 4 až 8 najneskôr do 31. októbra 1997 za predchádzajúci rok a potom do 31. októbra každý rok Komisia obdržala štatistickú správu o uzatvorených zmluvách. Táto správa má obsahovať informácie potrebné na overenie správneho uplatňovania dohody.Informácie požadované podľa tohto odseku neobsahujú žiadne údaje týkajúce sa zmlúv na poskytnutie služieb uvedených v kategórii 8 prílohy XVI A, telekomunikačných služieb uvedených v kategórii 5, ktorých referenčné čísla CPC sú 7524, 7525, a 7526, alebo služieb uvedených v prílohe XVI. B.";13. vkladá sa tento článok:"Článok 42aNa účely uzatvárania zmlúv obstarávateľmi členské štáty uplatnia pri vykonávaní dohody vo vzájomných vzťahoch rovnako priaznivé podmienky, ako tie, ktoré zaručujú tretím krajinám. Na tento účel členské štáty v rámci Poradného výboru pre verejné obstarávanie navzájom konzultujú opatrenia prijaté podľa dohody.";14. Prílohy XII, XIII, XIV a XV sa nahradia zodpovedajúcimi textami, ktoré sú uvedené v prílohe tejto smernice.Článok 21. Členské štáty uvedú do platnosti zákony, iné predpisy a administratívne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 16. februára 1999. Okamžite o tom budú informovať Komisiu.2. Grécko a Portugalsko môžu však stanoviť, aby ustanovenia uvedené v odseku 1 platili najneskôr od 16. februára 2000.3. Keď členské štáty prijmú opatrenia uvedené v odseku 1, budú obsahovať odkaz na túto smernicu, alebo ich bude takýto odkaz sprevádzať pri ich oficiálnom zverejnení. Spôsob realizácie takého odkazu stanovia členské štáty.4. Členské štáty ihneď oznámia Komisii znenie základných ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti upravenej touto smernicou spolu s korelačnou tabuľkou ustanovení tejto smernice a prijatých vnútroštátnych opatrení.Článok 3Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 16. februára 1998Za Európsky parlamentpredsedaJ. M. Gil-roblesZa RadupredsedaJ. Cunningham[1] Ú. v. ES C 138, 3.6.1995, s. 49 a Ú. v. ES C 28, 29.1.1997, s. 4.[2] Ú. v. ES C 256, 2.10.1995, s. 4 a Ú. v. ES C 212, 22.7.1996, s. 13.[3] Stanovisko Európskeho parlamentu z 22. októbra 1996 (Ú. v. ES C 347, 18.11.1996, s. 25), spoločné stanovisko Rady z 20. decembra 1996 (Ú. v. ES C 111, 9.4.1997, s. 65) a rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 14. mája 1997 (Ú. v. ES C 167, 2.6.1997, s. 53). Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 16. decembra 1997 a rozhodnutie Rady z 15. decembra 1997.[4] Ú. v. ES L 336, 23.12.1994, s. 1[5] Ú. v. ES L 199, 9.8.1993, s. 84. Smernica naposledy zmenená a doplnená aktom o pristúpení z roku 1994.[6] [7] [8] [9] Rozhodnutie Rady 94/800/ES z 22. decembra 1994 týkajúce sa záverov prijatých v mene Európskeho spoločenstva, pokiaľ ide o záležitosti v jej príslušnosti a vzťahujú sa k dohodám dosiahnutým v rámci Uruguajského kola mnohostranných rokovaní (1986-1994) (Ú. v. ES L 336, 23.12.1994, s. 1)--------------------------------------------------PRÍLOHA"PRÍLOHA XIIA. OTVORENÉ SÚŤAŽE1. Meno, adresa, telegrafická adresa, číslo telefónu, telexu a faxu obstarávateľa.2. Druh zmluvy (na dodanie tovaru, zhotovenie prác alebo poskytnutie služieb; prípadne údaj, či ide o rámcovú zmluvu).Kategória služieb v zmysle prílohy XVI A alebo XVI B a opis (klasifikácia CPC).Ak je to potrebné, údaj, či sa ponuky týkajú kúpy, lízingu, nájmu alebo kúpy na splátky alebo ich kombinácie.3. Miesto dodania, stavby alebo miesto výkonu služby.4. U dodávok tovarov a prác:a) druh a množstvo dodávaného tovaru, vrátane všetkých práv voľby ďalšieho obstarávania, prípadne odhad predpokladaného času, kedy sa takéto práva voľby môžu uplatniť. V prípade opakujúcich sa objednávok a ak je to možné, odhad času následného vyhlásenia verejnej súťaže na obstarávanie dodávky tovarov alebo druh a rozsah služieb, ktoré sa majú poskytnúť a všeobecná charakteristika práce;b) údaj o tom, či dodávatelia môžu ponúknuť niektorý a/alebo všetky požadované tovary. Ak u zmlúv na zhotovenie prác je objednávka alebo práca rozdelená na niekoľko častí, údaj o rozsahu rôznych častí a možnosť ponuky na dodávku jednej, niekoľkých alebo všetkých častí;c) u zmlúv na zhotovenie prác: informácia týkajúca sa účelu práce alebo objednávky, pričom objednávka zahŕňa zhotovenie projektov.5. U služieb:a) druh a množstvo poskytovaných služieb vrátane všetkých práv voľby ďalšieho obstarávania, prípadne odhad predpokladanej doby, kedy sa tieto práva voľby môžu uplatniť. V prípade opakujúcich sa objednávok a ak je to možné, odhad času následného vyhlásenia verejnej súťaže na obstarávanie služieb;b) údaj o tom, či je vykonávanie služby vyhradené určitej profesii na základe zákona, predpisu alebo administratívneho opatrenia;c) odkaz na zákon, predpis alebo administratívne opatrenie;d) údaj o tom, či by právnické osoby mali uviesť mená a odbornú spôsobilosť svojho personálu zodpovedného za vykonávanie služieb;e) údaj o tom, či dodávatelia môžu predložiť ponuku na poskytovanie časti príslušných služieb.6. Oprávnenie predkladať varianty.7. Odchýlka od uplatňovania európskych špecifikácií v súlade s článkom 18 (6).8. Lehoty dodávok alebo dokončenia, alebo trvanie zmluvy na poskytnutie služieb a podľa možností dátum začatia.9. a) Adresa, na ktorej sa môžu požadovať dokumenty týkajúce sa objednávky a doplnkové dokumenty.b) Ak je to potrebné, čiastka a platobné podmienky na sumu, ktorú je potrebné zaplatiť na získanie takýchto dokumentov.10. a) Konečný dátum predkladania ponúk.b) Adresa, na ktorú musia byť odoslané.c) Jazyk alebo jazyky, v ktorých musia byť vypracované.11. a) Ak je to potrebné, osoby, ktoré sú oprávnené byť prítomné pri otváraní ponúk.b) Dátum, čas a miesto takého otvárania.12. Ak je to potrebné, všetky požadované kaucie a záruky.13. Hlavné podmienky financovania a platby a/alebo odkazy na príslušné predpisy.14. Ak je to potrebné, právna forma, ktorú musia mať zoskupenia dodávateľov, podnikateľov alebo poskytovateľov, s ktorými je zmluva uzatvorená.15. Minimálne ekonomické a technické podmienky, ktoré musia dodávatelia, podnikatelia alebo poskytovatelia, s ktorými je zmluva uzatvorená, spĺňať.16. Doba, počas ktorej musí byť uchádzač verejnej súťaže viazaný svojou ponukou.17. Kritériá na uzatváranie zmlúv. Pokiaľ nie sú uvedené v dokumentoch týkajúcich sa objednávky, musia sa uviesť kritériá iné ako sú tie s najnižšou cenou.18. Iné informácie.19. Ak je potrebné, odkaz na uverejnenie pravidelného oznámenia týkajúceho sa objednávky v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.20. Dátum, v ktorom obstarávateľ odoslal oznámenie.21. Dátum obdržania oznámenia Úradom pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoločenstiev (poskytne tento úrad).B. UŽŠIE SÚŤAŽE1. Meno, adresa, telegrafická adresa, číslo telefónu, telexu a faxu obstarávateľa.2. Druh zmluvy (na dodanie tovaru, zhotovenie prác alebo poskytnutie služieb; prípadne údaj, či ide o rámcovú zmluvu).Kategória služby v zmysle prílohy XVI A alebo XVI B a popis (klasifikácia CPC).Ak je to potrebné, údaj, či sa ponuka týka kúpy, lízingu, nájmu alebo kúpy na splátky alebo ich kombinácie.3. Miesto dodania, stavby alebo miesto výkonu služby.4. U dodávok tovarov a prác:a) druh a množstvo dodávaného tovaru, vrátane všetkých práv voľby ďalšieho obstarávania, prípadne odhad predpokladanej doby, kedy sa tieto práv voľby môžu uplatniť. V prípade opakujúcich sa objednávok a ak je to možné, odhad doby ďalšieho vyhlásenia verejnej súťaže na dodávky tovarov, ktoré sa majú obstarať, alebo druh a rozsah služieb, ktoré sa majú poskytnúť a všeobecná charakteristika práce;b) údaj o tom, či dodávatelia môžu ponúknuť niektorý a/alebo všetky požadované tovary.Ak u zmlúv na zhotovenie prác je objednávka alebo práca rozdelená na niekoľko častí, údaj o rozsahu rôznych častí a možnosť ponuky na dodávku jednej, niekoľkých alebo všetkých častí;c) u zmlúv na zhotovenie prác: informácia týkajúca sa účelu práce alebo objednávky, pričom objednávka zahŕňa zhotovenie projektov.5. U služieb:a) druh a množstvo poskytovaných služieb vrátane všetkých práv voľby ďalšieho obstarávania, prípadne odhad predpokladanej doby, kedy sa tieto práva voľby môžu uplatniť. V prípade opakujúcich sa objednávok a ak je to možné, odhad doby ďalšieho vyhlásenia verejnej súťaže na obstarávanie služieb;b) údaj o tom, či je poskytovanie služby vyhradené určitej profesii na základe zákona, predpisu alebo administratívneho opatrenia;c) odkaz na zákon, predpis alebo administratívne opatrenie;d) údaj o tom, či by právnické osoby mali uviesť mená a odbornú spôsobilosť svojho personálu zodpovedného za prevedenie služieb;e) údaj o tom, či dodávatelia môžu predložiť ponuku na poskytovanie časti príslušných služieb.6. Oprávnenie predkladať varianty.7. Odchýlka od uplatňovania európskych špecifikácií v súlade s článkom 18 (6).8. Lehoty dodávok alebo dokončenia, alebo trvanie zmluvy na poskytnutie služieb a podľa možností, dátum začatia.9. Ak je to potrebné, právna forma, ktorú musia mať zoskupenia dodávateľov, podnikateľov alebo poskytovateľov, s ktorými je zmluva uzatvorená.10. a) Konečný dátum na predkladanie žiadostí o účasť.b) Adresa, na ktorú musia byť odoslané.c) Jazyk alebo jazyky, v ktorých musia byť vypracované.11. Konečný dátum na odoslanie výzvy na predkladanie ponúk.12. Ak je to potrebné, všetky požadované kaucie a záruky.13. Hlavné podmienky financovania a platieb a/alebo odkazy na predpisy, v ktorých sú zahrnuté.14. Informácie týkajúce sa postavenia dodávateľov, podnikateľov alebo poskytovateľov a minimálne ekonomické a technické podmienky, ktoré musia spĺňať.15. Kritériá na uzatvorenie zmluvy, pokiaľ nie sú uvedené vo výzve na predkladanie ponúk.16. Iné informácie.17. Ak je to potrebné, odkaz na uverejnenie pravidelného oznámenia týkajúceho sa objednávky v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.18. Dátum, v ktorom obstarávatelia odoslali oznámenie.19. Dátum obdržania oznámenia Úradom pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoločenstiev (poskytne tento úrad).C. ROKOVACIE KONANIA1. Meno, adresa, telegrafická adresa, číslo telefónu, telexu a faxu obstarávateľa.2. Druh zmluvy (na dodanie tovaru, zhotovenie prác alebo poskytnutie služieb; prípadne údaj, či ide o rámcovú zmluvu).Kategória služby v zmysle prílohy XVI A alebo XVI B a opis (klasifikácia CPC).Ak je to potrebné, údaj, či sa ponuka týka kúpy, lízingu, nájmu alebo kúpy na splátky alebo ich kombinácie.3. Miesto dodania, stavby alebo miesto výkonu služby.4. U dodávok tovarov a prác:a) druh a množstvo dodávaného tovaru, vrátane všetkých práv voľby ďalšieho obstarávania, prípadne odhad predpokladanej doby, kedy sa tieto práva voľby môžu uplatniť. V prípade opakujúcich sa objednávok a ak je to možné, odhad doby ďalšieho vyhlásenia verejnej súťaže na obstarávanie tovarov, alebo druh a rozsah služieb, ktoré sa majú poskytnúť a všeobecná charakteristika práce.b) Údaj o tom, či dodávatelia môžu ponúknuť niektorý a/alebo všetky požadované tovary.Ak u zmlúv na zhotovenie prác je objednávka alebo práca rozdelená na niekoľko častí, údaj o rozsahu rôznych častí a možnosť ponuky na dodávku jednej, niekoľkých alebo všetkých častí.c) U zmlúv na zhotovenie prác: informácia týkajúca sa účelu práce alebo objednávky, pričom objednávka zahŕňa zhotovenie projektov.5. U služieb:a) druh a množstvo poskytovaných služieb vrátane všetkých práv voľby ďalšieho obstarávania, prípadne odhad predpokladanej doby, kedy sa tieto práva voľby môžu uplatniť. V prípade opakujúcich sa objednávok a ak je to možné, odhad doby ďalšieho vyhlásenia verejnej súťaže na obstarávanie služieb;b) údaj o tom, či je poskytovanie služby vyhradené určitej profesii na základe zákona, predpisu alebo administratívneho opatrenia;c) odkaz na zákon, predpis alebo administratívne opatrenie;d) údaj o tom, či by právnické osoby mali uviesť mená a odbornú spôsobilosť svojho personálu zodpovedného za prevedenie služieb;e) údaj o tom, či dodávatelia môžu predložiť ponuku na poskytovanie časti príslušných služieb.6. Oprávnenie predkladať varianty.7. Odchýlka od uplatňovania európskych špecifikácií v súlade s článkom 18 (6).8. Lehoty dodávok alebo dokončenia, alebo trvanie zmluvy na poskytnutie služieb a podľa možností, dátum započatia.9. Ak je to potrebné, právna forma, ktorú musia mať zoskupenia dodávateľov, podnikateľov alebo poskytovateľov, s ktorými je zmluva uzatvorená.10. a) Konečný dátum na predkladanie žiadostí o účasť.b) Adresa, na ktorú musia byť odoslané.c) Jazyk alebo jazyky, v ktorých musia byť vypracované.11. Ak je to potrebné, všetky požadované kaucie a záruky.12. Hlavné podmienky financovania a platieb a/alebo odkazy na predpisy, v ktorých sú zahrnuté.13. Informácie týkajúce sa postavenia dodávateľov, podnikateľov alebo poskytovateľov a minimálne ekonomické a technické podmienky, ktoré musia spĺňať.14. Kritériá na uzatvorenie zmluvy, pokiaľ nie sú uvedené vo výzve na predkladanie ponúk alebo v dokumentoch týkajúcich sa objednávky.15. Ak je to potrebné, mená a adresy dodávateľov, podnikateľov alebo poskytovateľov služieb, ktorých obstarávateľ vybral.16. Ak je to potrebné, dátum(y) predchádzajúceho(ich) uverejnenia oznámenia(í) v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.17. Iné informácie.18. Ak je to potrebné, odkaz na uverejnenie pravidelného oznámenia týkajúceho sa objednávky v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.19. Dátum, v ktorom obstarávateľ odoslal oznámenie.20. Dátum obdržania oznámenia Úradom pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoločenstiev (poskytne tento úrad).PRÍLOHA XIIIOZNÁMENIE O EXISTENCII KVALIFIKAČNÉHO SYSTÉMU1. Meno, adresa, telegrafická adresa, číslo telefónu, telexu a faxu obstarávateľa.2. Účel kvalifikačného systému (opis tovaru, služieb alebo prác alebo ich kategórií, ktoré sa majú v rámci systému obstarávať).3. Podmienky, ktoré majú podľa systému spĺňať dodávatelia, podnikatelia alebo poskytovatelia služieb vzhľadom na ich kvalifikáciu a metódy, ktorými sa tieto podmienky budú overovať. Keď je popis takých podmienok a overovacie metódy rozsiahle a vychádzajú z dokumentov dostupných pre zainteresovaných dodávateľov, podnikateľov alebo poskytovateľov služieb, postačuje súhrn hlavných podmienok a metód a odkaz na tieto dokumenty.4. Doba platnosti kvalifikačného systému a formálne predpisy na jej predĺženie.5. Odkaz na skutočnosť, že oznámenie predstavuje vyhlásenie súťaže.6. Adresa, na ktorej sa môžu získať ďalšie informácie a dokumentácia, týkajúce sa kvalifikačného systému (ak je iná ako adresa uvedená v bode 1).7. Akékoľvek ďalšie relevantné informácie.PRÍLOHA XIVPRAVIDELNÉ PREDBEŽNÉ OZNÁMENIEI. BODY, KTORÉ SA MUSIA V KAŽDOM PRÍPADE VYPLNIŤ1. Meno, adresa, telegrafická adresa, číslo telefónu, telexu a faxu obstarávateľa alebo služby, kde sa môžu získať ďalšie informácie.2. a) U zmlúv na dodanie tovaru: druh a množstvo alebo cena služieb alebo dodávaných výrobkov.b) U zmlúv na zhotovenie prác: druh a rozsah poskytovaných služieb, všeobecné charakteristiky práce alebo jej častí.c) U zmlúv na poskytnutie služieb: celková čiastka predpokladaného obstarania každej z kategórií služieb uvedených v prílohe XVI A.3. Dátum, v ktorom obstarávateľ odoslal oznámenie.4. Dátum obdržania oznámenia Úradom pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoločenstiev (poskytne tento úrad).5. Všetky ďalšie relevantné informácie.II. INFORMÁCIE, KTORÉ SA MUSIA POSKYTNÚŤ V PRÍPADE, KEĎ SA OZNÁMENIE POUŽIJE AKO PROSTRIEDOK NA VYHLÁSENIE SÚŤAŽE, ALEBO KEĎ SA NÍM UMOŽNÍ SKRÁTIŤ DOBA PRIHLASOVANIA UCHÁDZAČOV ALEBO PONÚK6. Odkaz na skutočnosť, že zainteresovaní dodávatelia musia oznámiť zmluvnej strane svoj záujem o objednávku alebo objednávky.7. Konečný termín na odoslanie žiadostí o výzve na predkladanie ponúk.III. INFORMÁCIE, KTORÉ POKIAĽ SÚ DOSTUPNÉ, SA MUSIA POSKYTNÚŤ V PRÍPADE, KEĎ SA OZNÁMENIE POUŽIJE AKO PROSTRIEDOK NA VYHLÁSENIE SÚŤAŽE, ALEBO KEĎ SA NÍM UMOŽNÍ SKRÁTIŤ DOBA PRIHLASOVANIA UCHÁDZAČOV ALEBO PONÚK8. Druh a množstvo dodávaného tovaru, alebo všeobecný charakter prác alebo kategória služieb v zmysle prílohy XVI A a popis (klasifikácia CPC), s uvedením každej(všetkých) zamýšľanej(ých) rámcovej(ých) zmluvy(zmlúv) vrátane všetkých práv voľby ďalšieho obstarávania a odhad predpokladanej doby, kedy sa tieto práva voľby môžu uplatniť. V prípade opakujúcich sa objednávok tiež odhad doby ďalšieho vyhlásenia verejnej súťaže.9. Údaj, či sa ponuka týka kúpy, lízingu, nájmu alebo kúpy na splátky alebo ich kombinácie.10. Lehoty dodávok alebo dokončenia, alebo trvanie zmluvy na poskytnutie služieb a podľa možností dátum započatia.11. Adresa, na ktorú zainteresované podniky odošlú písomné vyjadrenie o svojom záujme.Konečný dátum na predloženie vyjadrenia o záujme.Jazyk alebo jazyky povolené na predkladanie prihlášok uchádzačov alebo ponúk.12. Ekonomické a technické podmienky, finančné a technické záruky požadované od dodávateľov.13. a) Ak je známy, predbežný dátum začatia postupu uzatvorenia zmluvy alebo objednávok.b) Typ postupu obstarávania (užšia súťaž alebo rokovacie konanie).c) Čiastka a údaje o platbe každej sumy, ktorá sa má zaplatiť na získanie podkladov ku konzultáciám.PRÍLOHA XVOZNÁMENIE O VÝSLEDKOCH VEREJNÉHO OBSTARÁVANIAI. INFORMÁCIE URČENÉ NA UVEREJNENIE V ÚRADNOM VESTNÍKU EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV [1]1. Meno a adresa obstarávateľa.2. Druh zmluvy (na dodanie tovaru, zhotovenie prác alebo poskytnutie služieb; prípadne údaj o tom, či ide o rámcovú zmluvu).3. Aspoň súhrnná informácia o druhu a množstve výrobkov, prác alebo poskytovaných služieb.4. a) Forma vyhlásenia verejnej súťaže (oznámenie o existencii kvalifikačného systému; pravidelné oznámenie, výzvy na predkladanie ponúk).b) Odkaz na uverejnenie oznámenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.c) V prípade zmlúv uzatvorených bez predchádzajúceho vyhlásenia verejnej súťaže, údaj o príslušnom ustanovení článku 20 (2) alebo článku 16.5. Postup obstarávania (otvorená súťaž, užšia súťaž alebo rokovacie konanie).6. Počet obdržaných ponúk.7. Dátum uzatvorenia zmluvy.8. Cena platená za výhodné kúpy podľa článku 20 ods. 2 písm. j).9. Meno a adresa dodávateľa(ov), podnikateľa(ov) alebo poskytovateľa(ov) služieb.10. Ak je to potrebné, údaj, či objednávka bola alebo môže byť rozdelená na menšie objednávky.11. Zaplatená cena alebo cena najvyššej a najnižšej ponuky, ktorá sa brala do úvahy pri uzatváraní zmluvy.12. Nepovinné informácie:- hodnota a podiel objednávok, ktoré môžu byť rozdelené tretím stranám,- kritériá obstarávania.II. INFORMÁCIE NEURČENÉ NA UVEREJNENIE13. Počet uzatvorených zmlúv (keď obstarávanie sa rozdelilo medzi viacerých dodávateľov).14. Hodnota každej uzatvorenej zmluvy.15. Štát pôvodu výrobku alebo služby (pôvod v spoločenstve alebo mimo neho; ak ide o druhý prípad, špecifikovanie podľa tretích krajín).16. Bola nárokovaná výnimka z uplatňovania európskych špecifikácií podľa článku 18 (6). Ak áno, ktorá?17. Ktoré kritériá sa použili pri obstarávaní (ekonomicky najvýhodnejšia ponuka; najnižšia cena; kritériá povolené podľa článku 35)?18. Bolo verejné obstarávanie zadané ponúkajúcemu, ktorý predložil variantnú ponuku v súlade s článkom 34 ods. 3?19. Boli niektoré ponuky vyradené z dôvodu, že boli s neobvykle nízkou cenou, v súlade sčlánkom 34 ods. 5?20. Dátum, v ktorom obstarávateľ podal oznámenie.21. V prípade zmlúv na poskytnutie služieb uvedených v prílohe XVI B, súhlas obstarávateľa s uverejnením oznámenia (článok 24 ods. 3)."[1] Informácie v bodoch 6, 9 a 11 sa nepovažujú za informácie určené na zverejnenie, ak zadávajúca strana posúdi, že takéto zverejnenie poškodzuje citlivé obchodné záujmy.--------------------------------------------------


title: Smernica Rady 2013/23/EÚ z  13. mája 2013 , ktorou sa z dôvodu pristúpenia Chorvátskej republiky upravujú určité smernice v oblasti finančných služieb

text:
               10.6.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 158/362

         SMERNICA RADY 2013/23/EÚ
   z 13. mája 2013,
   ktorou sa z dôvodu pristúpenia Chorvátskej republiky upravujú určité smernice v oblasti finančných služieb
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na Zmluvu o pristúpení Chorvátska, a najmä na jej článok 3 ods. 4,
   so zreteľom na akt o pristúpení Chorvátska, a najmä na jeho článok 50,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 50 aktu o pristúpení Chorvátska, ak si akty inštitúcií prijaté pred pristúpením vyžadujú úpravy z dôvodu pristúpenia, pričom nevyhnutné úpravy neboli uvedené v akte o pristúpení ani v jeho prílohách, Rada na tento účel kvalifikovanou väčšinou prijme na návrh Komisie potrebné akty, ak pôvodný akt nebol prijatý Komisiou.

               (2)

               V záverečnom akte konferencie, na ktorej bola navrhnutá a prijatá Zmluva o pristúpení Chorvátska, sa uvádza, že vysoké zmluvné strany dospeli k politickej dohode o súbore úprav aktov prijatých inštitúciami, ktoré je potrebné vykonať z dôvodu pristúpenia, a vyzývajú Radu a Komisiu, aby pred pristúpením prijali tieto úpravy, ktoré by sa v prípade potreby doplnili a aktualizovali s cieľom zohľadniť vývoj práva Únie.

               (3)

               Smernice 73/239/EHS (1), 2002/83/ES (2), 2005/68/ES (3) a 2009/138/ES (4) by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

         PRIJALA TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Smernice 73/239/EHS, 2002/83/ES, 2005/68/ES a 2009/138/ES sa menia, ako je uvedené v prílohe k tejto smernici.
   Článok 2
   1.   Členské štáty prijmú a uverejnia zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do dátumu pristúpenia Chorvátska k Únii. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení.
   Tieto ustanovenia členské štáty uplatňujú odo dňa pristúpenia Chorvátska k Únii.
   Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Členské štáty určia, ako sa takýto odkaz uvedie.
   2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   Článok 3
   Táto smernica nadobúda účinnosť za podmienky a od dátumu nadobudnutia platnosti Zmluvy o pristúpení Chorvátska.
   Článok 4
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Bruseli 13. mája 2013

            Za Radu

            predseda

         S. COVENEY

      (1)  Prvá smernica Rady 73/239/EHS z 24. júla 1973 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení vzťahujúcich sa na začatie a vykonávanie priameho poistenia s výnimkou životného poistenia (Ú. v. ES L 228, 16.8.1973, s. 3).

      (2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/83/ES z 5. novembra 2002 o životnom poistení (Ú. v. ES L 345, 19.12.2002, s. 1).

      (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/68/ES zo 16. novembra 2005 o zaistení (Ú. v. EÚ L 323, 9.12.2005, s. 1).

      (4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES z 25. novembra 2009 o začatí a vykonávaní poistenia a zaistenia (Solventnosť II) (Ú. v. EÚ L 335, 17.12.2009, s. 1).

      PRÍLOHA

                  1.

                  V článku 8 ods. 1 písm. a) smernice 73/239/EHS sa dopĺňa:

                              „—

                              v prípade Chorvátskej republiky: ‚dioničko društvo‘, ‚društvo za uzajamno osiguranje‘.“

                  2.

                  Smernica 2002/83/ES sa mení takto:

                              a)

                              v článku 6 ods. 1 písm. a) sa za údaje týkajúce sa Francúzskej republiky vkladá tento text:

                                          „—

                                          v prípade Chorvátskej republiky: ‚dioničko društvo‘, ‚društvo za uzajamno osiguranje‘,“.

                              b)

                              v článku 18 ods. 3 sa za piatu zarážku vkladá tento text:

                                          „—

                                          1. júlu 2013 pre podniky oprávnené v Chorvátsku a“.

                  3.

                  V prílohe I k smernici 2005/68/ES sa za údaje týkajúce sa Francúzskej republiky vkladá tento text:

                              „—

                              v prípade Chorvátskej republiky: ‚dioničko društvo‘,“.

                  4.

                  Smernica 2009/138/ES sa mení takto:

                              a)

                              v článku 73 ods. 5 prvom podoseku sa vkladá toto písmeno:

                                          „ea)

                                          k 1. júlu 2013 pre podniky oprávnené v Chorvátsku;“.

                              b)

                              príloha III sa mení takto:

                                          i)

                                          v časti A sa vkladá tento bod:

                                                      „10a)

                                                      v prípade Chorvátskej republiky: ‚dioničko društvo‘, ‚društvo za uzajamno osiguranje‘;“

                                          ii)

                                          v časti B sa vkladá tento bod:

                                                      „10a)

                                                      v prípade Chorvátskej republiky: ‚dioničko društvo‘, ‚društvo za uzajamno osiguranje‘;“

                                          iii)

                                          v časti C sa vkladá tento bod:

                                                      „10a)

                                                      v prípade Chorvátskej republiky: ‚dioničko društvo‘;“.