title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/55/EÚ zo 16. apríla 2014 o elektronickej fakturácii vo verejnom obstarávaní  Text s významom pre EHP

text:
               6.5.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 133/1

         SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2014/55/EÚ
   zo 16. apríla 2014
   o elektronickej fakturácii vo verejnom obstarávaní
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
   so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
   konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
   keďže:

               (1)

               V súčasnosti v členských štátoch existuje a používa sa niekoľko celosvetových, vnútroštátnych, regionálnych a firemných noriem v oblasti elektronických faktúr. Žiadna z týchto noriem neprevažuje a väčšina z nich nie je interoperabilná s inou.

               (2)

               Vzhľadom na to, že chýba spoločná norma, členské štáty v prípade podporovania používania elektronických faktúr vo verejnom obstarávaní alebo pri ich povinnom zavádzaní prijímajú rozhodnutia o vypracovaní vlastných technických riešení založených na samostatných vnútroštátnych normách. Počet súčasne existujúcich rozdielnych noriem v členských štátoch sa teda zvyšuje a v budúcnosti sa pravdepodobne bude ďalej zvyšovať.

               (3)

               Rozmanitosť neinteroperabilných noriem má za následok neprimeranú zložitosť, právnu neistotu a dodatočné prevádzkové náklady pre hospodárske subjekty využívajúce elektronické faktúry v rôznych členských štátoch. Od hospodárskych subjektov, ktoré chcú vykonávať činnosti v oblasti cezhraničného verejného obstarávania, sa často vyžaduje, aby dodržiavali novú normu v oblasti elektronickej fakturácie vždy, keď vstúpia na nový trh. Rozdielne právne a technické požiadavky týkajúce sa elektronických faktúr predstavujú prekážky prístupu na trh v cezhraničnom verejnom obstarávaní a prekážky obchodu, keďže odrádzajú hospodárske subjekty od vykonávania činností v oblasti cezhraničného verejného obstarávania. Predstavujú prekážky pre základné slobody, a teda majú priamy vplyv na fungovanie vnútorného trhu.

               (4)

               Tieto prekážky obchodu sa v rámci Únie budú pravdepodobne v budúcnosti zväčšovať, keď sa vypracuje viac neinteroperabilných vnútroštátnych a firemných noriem a keď sa využívanie elektronických faktúr vo verejnom obstarávaní rozšíri alebo sa stane v členských štátoch povinným.

               (5)

               Prekážky cezhraničného obchodu vyplývajúce so súčasnej existencie viacerých právnych požiadaviek a technických predpisov v oblasti elektronickej fakturácie a z nedostatočnej interoperability by sa mali odstrániť alebo zmenšiť. Na dosiahnutie daného cieľa by sa mala vypracovať spoločná európska norma pre sémantický dátový model základných prvkov elektronickej faktúry (ďalej len „európska norma pre elektronickú fakturáciu“). V tejto norme by sa mali stanoviť a opísať základné prvky, ktoré musí elektronická faktúra vždy obsahovať, čím sa uľahčí zasielanie a prijímanie elektronických faktúr medzi systémami založenými na rozdielnych technických normách. Za predpokladu, že existujúce vnútroštátne technické normy nie sú v rozpore s touto európskou normou, nemala by ich táto norma nahrádzať ani obmedzovať ich použitie a malo by byť možné ich naďalej uplatňovať súbežne s európskou normou.

               (6)

               Zabezpečením sémantickej interoperability a zlepšením právnej istoty sa touto smernicou takisto podporí zavádzanie elektronickej fakturácie vo verejnom obstarávaní, čím sa členským štátom, verejným obstarávateľom, obstarávateľom a hospodárskym subjektom umožní získať veľký úžitok z hľadiska úspor, vplyvu na životné prostredie a zníženia administratívneho zaťaženia.

               (7)

               Úžitok z elektronickej fakturácie sa maximalizuje, ak vytvorenie, zaslanie, prenos, prijatie a spracovanie faktúry možno úplne automatizovať. Z tohto dôvodu by sa za vyhovujúce európskej norme pre elektronickú fakturáciu mali považovať len strojovo čitateľné faktúry, ktoré môže príjemca spracovať automaticky a digitálne. Súbor, ktorý obsahuje výlučne obrázok, by sa nemal považovať za elektronickú faktúru na účely tejto smernice.

               (8)

               Cieľom interoperability je umožniť prezentovanie a spracovanie informácií medzi obchodnými systémami jednotným spôsobom bez ohľadu na ich technológiu, aplikáciu alebo platformu. Úplná interoperabilita zahŕňa schopnosť byť interoperabilný na troch rôznych úrovniach: pokiaľ ide obsah faktúry (sémantika), použitý formát alebo jazyk (syntax) a spôsob prenosu. Sémantická interoperabilita znamená, že elektronická faktúra obsahuje určité množstvo požadovaných informácií a že presný význam vymieňaných informácií sa zachováva a správne a jednoznačne porozumie nezávisle od spôsobu, akým sa fyzicky prezentuje alebo prenáša. Syntaktická interoperabilita znamená, že dátové prvky elektronickej faktúry sa prezentujú vo formáte, ktorý sa môže vymeniť priamo medzi odosielateľom a príjemcom a spracovať automaticky. Syntaktickú interoperabilitu možno zabezpečiť jedným z dvoch spôsobov, konkrétne prostredníctvom použitia spoločnej syntaxe alebo prostredníctvom mapovania medzi rôznymi syntaxami.

               (9)

               Na trhu sa používa veľký počet syntaxí. Syntaktická interoperabilita sa čoraz viac zabezpečuje prostredníctvom mapovania. Táto metóda je efektívna, pokiaľ faktúra obsahuje všetky požadované dátové prvky na sémantickej úrovni a ak je ich význam jednoznačný. Keďže to tak často nie je, sú potrebné opatrenia na zabezpečenie interoperability na sémantickej úrovni. S cieľom ďalej zjednodušiť využívanie elektronickej fakturácie a znížiť náklady by jedným z dlhodobých cieľov malo byť obmedzenie počtu používaných syntaxí zameraním sa pokiaľ možno na tie, ktoré sa používajú najbežnejšie.

               (10)

               Normalizáciou elektronickej fakturácie sa tiež dopĺňa úsilie o zavádzanie elektronického obstarávania, ako sa uvádza v príslušných ustanoveniach smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ (4) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/25/EÚ (5).

               (11)

               Európska rada vo svojich záveroch z 28. a 29. júna 2012 a 24. októbra 2013 uviedla, že priorita by sa mala klásť na opatrenia zamerané na ďalšie rozvíjanie cezhraničného online obchodu a modernizáciu verejnej správy vrátane uľahčenia prechodu na elektronickú fakturáciu a prostredníctvom jej urýchleného zavedenia.

               (12)

               Európsky parlament vo svojom uznesení z 20. apríla 2012 poukázal na fragmentáciu trhu v dôsledku vnútroštátnych pravidiel elektronickej fakturácie, vyzdvihol výrazné výhody, ktoré ponúka elektronická fakturácia, a zdôraznil význam právnej istoty, prehľadného technického prostredia a otvorených a interoperabilných riešení elektronickej fakturácie založených na spoločných zákonných požiadavkách, obchodných procesoch a technických normách. Z týchto dôvodov Európsky parlament vyzval, aby sa do roku 2016 stala elektronická fakturácia vo verejnom obstarávaní povinnou.

               (13)

               Európske multilaterálne fórum o elektronickej fakturácii (e-fakturácii) zriadené rozhodnutím Komisie z 2. novembra 2010 (6) prijalo v októbri 2013 jednomyseľne odporúčanie o použití sémantického dátového modelu na podporu interoperability pre elektronickú fakturáciu.

               (14)

               Táto smernica by sa mala vzťahovať na elektronické faktúry prijaté verejnými obstarávateľmi a obstarávateľmi, ktoré sú vystavené v dôsledku plnenia zákaziek, na ktoré sa vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/81/ES (7), smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ (8), smernica 2014/24/EÚ alebo smernica 2004/25/EÚ. Táto smernica by sa mala vzťahovať len na elektronické faktúry, ktoré vystavil hospodársky subjekt, ktorému bola zadaná verejná zákazka alebo udelená koncesia (hlavný dodávateľ). Ak však členské štáty podľa článku 71 smernice 2014/24/EÚ a článku 88 smernice 2014/25/EÚ ustanovia priame platby subdodávateľom, dojednania, ktoré by sa mali stanoviť v súťažných podkladoch, by mali zahŕňať ustanovenia týkajúce sa používania alebo nepoužívania elektronickej fakturácie v súvislosti s platbami subdodávateľom. Malo by sa spresniť, že ak sa zákazka zadá skupine hospodárskych subjektov, táto smernica sa uplatňuje na elektronické faktúry vystavené tak touto skupinou, ako aj jednotlivými hospodárskymi subjektmi.

               (15)

               Táto smernica by sa mala uplatňovať aj vtedy, ak sa na základe koncesných zmlúv zahŕňajúcich platby vyžaduje, aby hospodárske subjekty, ktorým sa udelila koncesia, vystavovali faktúry. Pojem „koncesie“ je vymedzený v článku 5 bode 1 smernice 2014/23/EÚ. Účelom koncesných zmlúv je obstarávanie stavebných prác alebo služieb prostredníctvom koncesie, ktorej protiplnenie spočíva v práve na využívanie stavby alebo služieb alebo v tomto práve spolu s platbou.

               (16)

               Táto smernica podlieha článku 346 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Táto smernica sa neuplatňuje na elektronické faktúry vystavené v dôsledku plnenia zákaziek (vyhlásených za tajné alebo sprevádzaných osobitnými bezpečnostnými opatreniami), ktoré sú vylúčené z rozsahu pôsobnosti smernice 2014/23/EÚ, smernice 2014/24/EÚ a smernice 2014/25/EÚ, podľa ich článku 10 ods. 6, článku 15 ods. 3 a článku 24 ods. 3. Za rovnakých podmienok by sa v tejto smernici malo ustanoviť osobitné vylúčenie pre elektronické faktúry vystavené v dôsledku plnenia takých zákaziek (vyhlásených za tajné alebo sprevádzaných osobitnými bezpečnostnými opatreniami), ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2009/81/ES.

               (17)

               Vymedzenia pojmov, ktoré sa uvádzajú v tejto smernici, by mali byť v súlade s právnymi predpismi Únie o verejnom obstarávaní.

               (18)

               Komisia by mala uplatniť príslušné ustanovenia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1025/2012 (9) a požiadať príslušnú európsku normalizačnú organizáciu, aby vypracovala európsku normu pre elektronickú fakturáciu. Podľa príslušných ustanovení nariadenia (EÚ) č. 1025/2012 sa na rozhodnutie Komisie, ktorým sa ustanovuje takáto požiadavka, vzťahuje postup preskúmania uvedený v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (10).

               (19)

               Európska norma pre elektronickú fakturáciu by mala vychádzať z existujúcich technických špecifikácií, ktoré boli vypracované v rámci európskych normalizačných organizácií, ako sú napríklad CEN (CWA 16356-MUG a CWA 16562-CEN BII), a mala by zohľadňovať iné relevantné technické špecifikácie, ktoré boli vypracované v rámci medzinárodných normalizačných organizácií, ako sú napríklad UN/CEFACT (CII v.2.0) a ISO (finančná faktúra založená na metodike ISO 20022). Príslušná európska normalizačná organizácia by pri vykonávaní normalizačných žiadostí mala zohľadniť aj výsledky pilotných projektov veľkého rozsahu realizovaných v rámci programu na podporu politík rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP), ako aj technické špecifikácie pre elektronickú fakturáciu ostatných relevantných orgánov a organizácií, ktoré podnikateľská komunita vo veľkom rozsahu používa. Európska norma pre elektronickú fakturáciu by mala byť takisto kompatibilná s existujúcimi normami pre platby, aby sa umožnilo automatické spracovanie platieb.

               (20)

               Komisia by mala vo svojej žiadosti predloženej príslušnej európskej normalizačnej organizácii vyžadovať, aby táto európska norma pre elektronickú fakturáciu bola technologicky neutrálna, aby sa zabránilo akémukoľvek narúšaniu hospodárskej súťaže, aby bola kompatibilná s príslušnými medzinárodnými normami pre elektronickú fakturáciu s cieľom zabrániť tomu, aby sa dodávatelia z tretích krajín stretávali s technickými prekážkami prístupu na trh, a aby sa európskym dodávateľom uľahčilo zasielanie elektronických faktúr odberateľom v tretích krajinách, pričom by mala byť v súlade so smernicou Rady 2006/112/ES (11). Keďže elektronické faktúry môžu obsahovať osobné údaje, Komisia by mala takisto vyžadovať, aby sa v takejto európskej norme pre elektronickú fakturáciu brala do úvahy ochrana osobných údajov v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (12) a zásady špecificky navrhnutej ochrany údajov, proporcionality a minimalizácie údajov. Komisia by mala vo svojej žiadosti predloženej európskej normalizačnej organizácii okrem týchto minimálnych požiadaviek stanoviť ďalšie požiadavky, pokiaľ ide o obsah tejto európskej normy pre elektronickú fakturáciu a termín jej prijatia.

               (21)

               S cieľom zabezpečiť, aby aj malé a stredné podniky mohli využívať elektronickú fakturáciu vo verejnom obstarávaní, európska norma pre elektronickú fakturáciu by mala umožniť zriadenie používateľsky ústretových systémov elektronickej fakturácie, konkrétne takých, ktoré sa dajú ľahko pochopiť a jednoducho ovládať. V tejto súvislosti by sa mala tiež zohľadniť skutočnosť, že predovšetkým malé a stredné podniky, ako aj menší verejní obstarávatelia a obstarávatelia majú obmedzený počet zamestnancov a obmedzené finančné zdroje.

               (22)

               Európska norma pre elektronickú fakturáciu by tiež mala byť vhodná na obchodné transakcie medzi podnikmi. S cieľom umožniť súkromným hospodárskym subjektom používať novú normu vo vzájomných obchodných stykoch by preto Komisia mala zabezpečiť, aby sa takáto norma vypracovala tak, aby bola vhodná na použitie výhradne v oblasti verejného obstarávania.

               (23)

               Faktúry, ktoré sa používajú v rôznych sektoroch podnikateľskej činnosti, si môžu vyžadovať uvádzanie informácií, ktoré sú špecifické pre tieto sektory. Všetky faktúry by však mali obsahovať určitý obmedzený počet spoločných štandardných prvkov. Prítomnosť týchto prvkov je nevyhnutná na to, aby sa overilo, či faktúra náležite odzrkadľuje príslušnú obchodnú transakciu, ako aj s cieľom zabezpečiť, aby bola z právneho hľadiska platná. Zoznam takýchto prvkov vyžadovaných na účely DPH sa uvádza v smernici 2006/112/ES. Európska norma pre elektronickú fakturáciu by mala byť v súlade s týmto súborom prvkov.

               (24)

               V európskej norme pre elektronickú fakturáciu by sa mali vymedziť sémantické dátové prvky vzťahujúce sa najmä na doplňujúce údaje o dodávateľovi a odberateľovi, identifikátory procesu, znaky faktúry, údaje o fakturovaných položkách, dodacie údaje a platobné údaje a podmienky. Základné prvky elektronickej faktúry by sa mali zahrnúť do každej elektronickej faktúry. Zabezpečilo by sa tým jasné a jednotné uplatňovanie elektronickej fakturácie.

               (25)

               Zatiaľ čo odosielateľ elektronickej faktúry by mal mať naďalej možnosť zaručiť pravosť pôvodu a integritu obsahu faktúry viacerými spôsobmi, a to aj prostredníctvom elektronického podpisu, európska norma pre elektronickú fakturáciu by v záujme zabezpečenia súladu so smernicou 2006/112/ES nemala ako jeden zo svojich prvkov obsahovať požiadavku na elektronický podpis.

               (26)

               S cieľom zabrániť nadmerným nákladom a zaťaženiu verejných obstarávateľov a obstarávateľov by bolo potrebné príslušnú európsku normalizačnú organizáciu požiadať, aby zostavila zoznam obmedzeného počtu syntaxí, ktoré sú v súlade s európskou normou pre elektronickú fakturáciu. Uvedený zoznam by nemal byť časťou európskej normy pre elektronickú fakturáciu. Určené syntaxe už musia v rozsiahlej miere a úspešne používať hospodárske subjekty a verejní obstarávatelia. S cieľom uľahčiť a urýchliť vykonávanie členskými štátmi by sa od príslušnej európskej normalizačnej organizácie malo požadovať, aby na všetky syntaxe identifikované v zozname poskytla primerané prepojenia syntaxe z európskej normy na elektronickú fakturáciu. Prepojenia syntaxe sú usmernenia týkajúce sa toho, ako by sa norma mohla prezentovať v rôznych syntaxách. Tento cieľ štandardizácie by mal doplniť európsku normu pre elektronickú fakturáciu a zoznam syntaxí.

               (27)

               S cieľom uľahčiť používanie európskej normy pre elektronickú fakturáciu by sa európska normalizačná organizácia mala zároveň požiadať, aby vypracovala usmernenia o interoperabilite v oblasti prenosu. Tieto usmernenia by nemali byť časťou európskej normy pre elektronickú fakturáciu alebo byť záväzné pre verejných obstarávateľov a obstarávateľov.

               (28)

               Predtým, ako sa v členských štátoch zavedie európska norma pre elektronickú fakturáciu, malo by sa dostatočne otestovať praktické uplatňovanie normy. Toto posúdenie by sa malo vykonať počas vypracovania normy. Uvedené posúdenie by malo zahŕňať koncových používateľov a malo by sa predovšetkým zamerať na aspekty praktickosti a používateľskej ústretovosti a malo by preukázať, že normu možno vykonať nákladovo efektívnym a primeraným spôsobom.

               (29)

               V prípade, že európska norma pre elektronickú fakturáciu a zoznam syntaxí spĺňajúcich normu vypracované príslušnou európskou normalizačnou organizáciou spĺňajú požiadavky uvedené v žiadosti Komisie európskej normalizačnej organizácie, a ak sa takáto norma vyskúšala, by sa odkazy na túto európsku normu pre elektronickú fakturáciu a zoznam syntaxí mali uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie.

               (30)

               Ustanovenia o vypracovaní normy a ostatné ciele v oblasti normalizácie, ktoré sú ustanovené v tejto smernici, sú v súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia (EÚ) č. 1025/2012. So zreteľom na osobitosti tejto smernice je však primerané, aby sa ustanovilo, že rozhodnutia o uverejnení odkazov na normu a zoznam syntaxí, ich neuverejnení alebo uverejnení s obmedzením sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania. Tým by však nemalo byť dotknuté uplatňovanie príslušných ustanovení nariadenia (EÚ) č. 1025/2012 týkajúce sa formálnych námietok k harmonizovaným normám.

               (31)

               Európske normalizačné organizácie pravidelne preskúmavajú a aktualizujú normy s cieľom reagovať na technologický vývoj. Vzhľadom na to, že tento vývoj je v sektore IKT rýchly, Komisia by mala tiež mať možnosť požiadať, aby príslušná európska normalizačná organizácia revidovala a aktualizovala európsku normu pre elektronickú fakturáciu s cieľom zohľadniť tento vývoj a zabezpečiť nepretržitú interoperabilitu.

               (32)

               S cieľom reagovať na technologický vývoj alebo požiadavky trhu by Komisia mala mať možnosť prijať vykonávací akt, aby preskúmala a aktualizovala zoznam syntaxí. V prípade komplexnejších úprav by Komisia mala tiež mať možnosť požiadať, aby príslušná európska normalizačná organizácia revidovala a aktualizovala zoznam syntaxí.

               (33)

               Komisia by mala mať možnosť preskúmať už uverejnený zoznam syntaxí, ak to považuje za nevyhnutné na zabezpečenie úplnej a nepretržitej interoperability, zohľadnenie technologického vývoja alebo obmedzenie počtu používaných syntaxí. Komisia by pritom mala vziať do úvahy zoznam určených syntaxí, ktorý preskúmala a aktualizovala príslušná európska normalizačná organizácia.

               (34)

               Po uplynutí transpozičných lehôt ustanovených v tejto smernici by verejní obstarávatelia a obstarávatelia mali byť povinní prijímať a spracúvať elektronické faktúry, ktoré sú v súlade s európskou normou pre elektronickú fakturáciu a ktoroukoľvek zo syntaxí v zozname uverejnenom Komisiou v Úradnom vestníku Európskej únie. Verejní obstarávatelia a obstarávatelia by preto nemali odmietať elektronické faktúry, ktoré spĺňajú uvedené podmienky, len z dôvodu nesúladu s inými požiadavkami (napríklad vnútroštátnymi požiadavkami alebo odvetvovo-špecifickými požiadavkami, alebo dodatočnými technickými požiadavkami akéhokoľvek druhu), ako sú požiadavky špecificky ustanovené v tejto smernici. Touto povinnosťou by však nemali byť dotknuté iné vážne dôvody odmietnutia, ako sú dôvody týkajúce sa zmluvných podmienok. Pred uhradením faktúry by však verejní obstarávatelia a obstarávatelia mali v každom prípade mať možnosť overiť, či obsah elektronickej faktúry správne odzrkadľuje podkladovú obchodnú transakciu (napríklad či je suma na faktúre správna) a či je faktúra adresovaná správnemu príjemcovi. Povinnosťou neodmietať elektronické faktúry v súlade s touto smernicou nie je dotknutá smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/7/EÚ (13).

               (35)

               Na základe tejto smernice by mali byť povinní prijímať a spracúvať elektronické faktúry len príjemcovia faktúry, teda verejní obstarávatelia, centrálne obstarávacie organizácie a obstarávatelia. Touto smernicou by nemalo byť dotknuté právo odosielateľa faktúry vybrať si medzi predložením faktúry v súlade s európskou normou pre elektronickú fakturáciu, v súlade s vnútroštátnymi alebo inými technickými normami alebo v papierovej podobe. Touto smernicou by sa však členským štátom nemalo brániť v tom, aby určili, že v rámci verejného obstarávania sa môžu predkladať len elektronické faktúry. V prípade, ak sa odosielateľ rozhodne predložiť faktúru podľa európskej normy pre elektronickú fakturáciu, povinnosť príjemcu prijať a spracovať by mala platiť len vtedy, ak je faktúra v jednej zo syntaxí zahrnutých v zozname syntaxí, ktoré uverejnila Komisia v Úradnom vestníku Európske únie. Tým by nemalo byť dotknuté právo odosielateľa využiť služby tretej strany na preklad z jeho vlastnej syntaxe do jednej zo syntaxí v zozname.

               (36)

               V súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (14) sa konzultovalo s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov, ktorý predložil stanovisko 11. novembra 2013 (15). Vo svojom stanovisku uviedol odporúčania na zaistenie primeranej ochrany údajov pri uplatňovaní tejto smernice. Uvedené odporúčania by sa mali zohľadniť pri vypracovaní európskej normy pre elektronickú fakturáciu a pri spracúvaní osobných údajov verejnými obstarávateľmi a obstarávateľmi. Malo by sa predovšetkým objasniť, že existujúce právne predpisy o ochrane údajov sa budú uplatňovať aj v oblasti elektronickej fakturácie a že uverejňovanie osobných údajov na účely transparentnosti a zodpovednosti musí byť v primeranom pomere k ochrane súkromia.

               (37)

               Keďže smernica 2006/112/ES obsahuje pravidlá fakturácie vrátane pravidiel o elektronickej fakturácii, mal by sa spresniť jej vzťah k tejto smernici. Táto smernica je zameraná na dosiahnutie iného cieľa, má odlišný rozsah pôsobnosti ako smernica Rady 2006/112/ES, a preto nemá vplyv na ustanovenia o používaní elektronických faktúr na účely DPH uvedené v smernici Rady 2006/112/ES. Konkrétne článok 232 smernice Rady 2006/112/ES spravuje vzťahy medzi obchodnými partnermi a jeho účelom je zabezpečiť, aby odosielateľ nemohol príjemcovi nanútiť používanie elektronických faktúr. Tým by však nemalo byť dotknuté právo členských štátov uložiť verejným obstarávateľom a obstarávateľom povinnosť prijímať za určitých podmienok elektronické faktúry.

               (38)

               S cieľom umožniť verejným obstarávateľom a obstarávateľom náležite sa pripraviť a prijať technické opatrenia, ktoré sú po zavedení európskej normy pre elektronickú fakturáciu a schválení zoznamu syntaxí potrebné na dosiahnutie súladu s ustanoveniami tejto smernice, ako aj so zreteľom na potrebu urýchleného zavedenia elektronickej fakturácie, by sa 18-mesačná lehota na transpozíciu mala po uverejnení odkazu na európsku normu pre elektronickú fakturáciu a zoznamu syntaxí v Úradnom vestníku Európskej únie považovať za odôvodnenú. Odchylne od tejto všeobecnej lehoty na transpozíciu a s cieľom uľahčiť začatie používania elektronickej fakturácie niektorým verejným obstarávateľom, ako sú napríklad miestni a regionálni verejní obstarávatelia a verejné podniky, malo by sa členským štátom umožniť odložiť uplatňovanie tejto smernice v prípade verejných obstarávateľov na nižšej ako ústrednej úrovni a obstarávateľov až do uplynutia 30 mesiacov odo dňa uverejnenia odkazu na európsku normu pre elektronickú fakturáciu a zoznamu syntaxí v Úradnom vestníku Európskej únie. Táto možnosť odložiť uplatňovanie požiadaviek tejto smernice by sa nemala vzťahovať na centrálne obstarávacie organizácie.

               (39)

               S cieľom uľahčiť verejným obstarávateľom a obstarávateľom plnenie požiadaviek tejto smernice by Komisia mala zabezpečiť, aby členské štáty boli v plnej miere a pravidelne informované o pokroku v práci, pokiaľ ide o vypracovanie normy a súvisiacich cieľov v oblasti normalizácie, ktoré majú vykonať príslušné európske normalizačné organizácie. Malo by to členským štátom umožniť, aby podnikli potrebnú prípravnú prácu s cieľom dokončiť vykonanie v dohodnutých lehotách.

               (40)

               Touto smernicou nevznikajú žiadne ďalšie náklady alebo záťaž pre podniky vrátane mikropodnikov, malých a stredných podnikov v zmysle odporúčania Komisie 2003/361/ES (16), pretože verejní obstarávatelia a obstarávatelia budú schopní prijímať elektronické faktúry, ktoré sú v súlade s inými normami, ako je európska norma pre elektronickú fakturáciu, a takisto papierové faktúry, pokiaľ sa vo vnútroštátnych právnych predpisoch neustanovuje inak. Okrem toho by Komisia a členské štáty mali vynaložiť všetko úsilie na minimalizovanie nákladov spojených s európskou normou pre elektronickú fakturáciu vznikajúcich jej používateľom, najmä mikropodnikom, malým a stredným podnikom, aby sa uľahčilo jej zavádzanie v celej Európskej únii.

               (41)

               Členské štáty by pri vykonávaní tejto smernice mali zohľadniť potreby malých a stredných podnikov, ako aj menších verejných obstarávateľov a obstarávateľov, a verejným obstarávateľom, obstarávateľom, ako aj dodávateľom by mali poskytnúť nevyhnutnú podporu, aby mohli využívať európsku normu pre elektronickú fakturáciu. Okrem toho by sa mali naplánovať aj opatrenia týkajúce sa odbornej prípravy najmä pre malé a stredné podniky.

               (42)

               S cieľom uľahčiť technické a procesné úpravy, ktoré musia vykonať všetky strany zapojené do verejného obstarávania, aby sa zabezpečilo úspešné vykonanie tejto smernice, by členské štáty mali podľa možností sprístupniť pomoc zo štrukturálneho fondu všetkým oprávneným verejným obstarávateľom, obstarávateľom a malým a stredným podnikom.

               (43)

               S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tejto smernice, a pokiaľ ide o vypracúvanie, obmedzenie a preskúmavanie zoznamu syntaxí, by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011. Na prijímanie vykonávacích aktov týkajúcich sa zoznamu syntaxí by sa mal uplatňovať postup preskúmania vzhľadom na to, že slúžia na uľahčenie uplatňovania európskej normy pre elektronickú fakturáciu a zabezpečujú interoperabilitu a rýchlu reakciu na technologický vývoj. Postup preskúmania by sa mal uplatňovať aj na prijímanie vykonávacích aktov, pokiaľ ide o námietky voči európskej norme pre elektronickú fakturáciu, vzhľadom na to, že takéto akty by mohli mať dôsledky na povinnosť prijímať a spracúvať elektronické faktúry.

               (44)

               Keďže ciele tejto smernice, a to odstránenie prekážok na trhu a prekážok obchodu vyplývajúcich z existencie rozdielnych vnútroštátnych predpisov a noriem a zabezpečenie interoperability, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,

         PRIJALI TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Rozsah pôsobnosti
   Táto smernica sa vzťahuje na elektronické faktúry vystavené v dôsledku plnenia zákaziek, na ktoré sa uplatňuje smernica 2009/81/ES, smernica 2014/23/EÚ, smernica 2014/24/EÚ alebo smernica 2014/25/EÚ.
   Táto smernica sa nevzťahuje na elektronické faktúry vystavené v dôsledku plnenia zákaziek, ktoré patria do pôsobnosti smernice 2009/81/ES, ak sa obstarávanie zákazky a jej plnenie vyhlásilo za tajné alebo ho musia sprevádzať osobitné bezpečnostné opatrenia v súlade so zákonmi, inými právnymi predpismi alebo správnymi opatreniami, ktoré sú účinné v členskom štáte, a za predpokladu, že členský štát dospel k záveru, že dotknuté základné záujmy nemožno zaručiť menej rušivými opatreniami.
   Článok 2
   Vymedzenia pojmov
   Na účely tejto smernice sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

               1.

               „elektronická faktúra“ je faktúra, ktorá bola vystavená, zaslaná a prijatá v štruktúrovanom elektronickom formáte, ktorý umožňuje jej automatické a elektronické spracovanie;

               2.

               „základné prvky elektronickej faktúry“ sú súborom základných zložiek informácií, ktoré musí elektronická faktúra obsahovať, aby sa umožnila cezhraničná interoperabilita, vrátane informácií potrebných na zabezpečenie dodržiavania právnych predpisov;

               3.

               „sémantický dátový model“ je štruktúrovaný a logicky prepojený súbor podmienok a ich významov, ktorými sa špecifikujú základné prvky elektronickej faktúry;

               4.

               „syntax“ je strojovo čitateľný jazyk alebo dialekt používaný na prezentovanie dátových prvkov uvedených v elektronickej faktúre;

               5.

               „prepojenia syntaxe“ sú usmernenia týkajúce sa toho, ako by sa sémantický dátový model pre elektronickú faktúru mohol prezentovať v rozdielnych syntaxách;

               6.

               „verejní obstarávatelia“ sú verejní obstarávatelia vymedzení v článku 1 bode 17 smernice 2009/81/ES, v článku 6 ods. 1 smernice 2014/23/EÚ a v článku 2 ods. 1 bode 1 smernice 2014/24/EÚ;

               7.

               „verejní obstarávatelia na nižšej ako ústrednej úrovni“ sú verejní obstarávatelia vymedzení v článku 2 ods. 1 bode 3 smernice 2014/24/EÚ;

               8.

               „centrálna obstarávacia organizácia“ je centrálna obstarávacia organizácia vymedzená v článku 2 ods. 1 bode 16 smernice 2014/24/EÚ;

               9.

               „obstarávatelia“ sú obstarávatelia vymedzení v článku 1 bode 17 smernice 2009/81/ES, v článku 7 ods. 1 a 2 smernice 2014/23/EÚ a v článku 4 ods. 1 smernice 2014/25/EÚ;

               10.

               „medzinárodná norma“ je medzinárodná norma vymedzená v článku 2 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1025/2012;

               11.

               „európska norma“ je európska norma vymedzená v článku 2 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1025/2012.

         Článok 3
   Zavedenie európskej normy
   1.   Komisia požiada, aby príslušná európska normalizačná organizácia vypracovala návrh európskej normy pre sémantický dátový model základných prvkov elektronickej faktúry (ďalej len „európska norma pre elektronickú fakturáciu“).
   Komisia vyžaduje, aby európska norma pre elektronickú fakturáciu spĺňala aspoň tieto kritériá:

               —

               bola technologicky neutrálna,

               —

               bola kompatibilná s príslušnými medzinárodnými normami pre elektronickú fakturáciu,

               —

               zohľadňovala potrebu ochrany osobných údajov v súlade so smernicou 95/46/ES, prístup špecificky navrhnutej ochrany údajov a zásady proporcionality, minimalizácie údajov a obmedzenia účelu,

               —

               bola v súlade s príslušnými ustanoveniami smernice 2006/112/ES,

               —

               umožňovala zavedenie účelných, používateľsky ústretových, flexibilných a nákladovo efektívnych systémov elektronickej fakturácie,

               —

               zohľadňovala osobitné potreby malých a stredných podnikov, ako aj verejných obstarávateľov a obstarávateľov na nižšej ako ústrednej úrovni,

               —

               bola vhodná na použitie v obchodných transakciách medzi podnikmi.

         Komisia požiada, aby príslušná európska normalizačná organizácia predložila zoznam s obmedzeným počtom syntaxí, ktoré spĺňajú európsku normu pre elektronickú fakturáciu, primerané prepojenia syntaxe a usmernenia týkajúce sa interoperability v oblasti prenosu, a to s cieľom uľahčiť používanie takejto normy.
   Tieto žiadosti sa prijmú v súlade s postupom stanoveným v článku 10 ods. 1 až 5 nariadenia (EÚ) č. 1025/2012.
   Ako súčasť práce príslušnej európskej normalizačnej organizácie zameranej na vypracovanie normy a v rámci lehoty stanovenej v odseku 2 sa norma otestuje, pokiaľ ide o jej praktické použitie pre koncového používateľa. Komisia si ponechá celkovú zodpovednosť za testovanie a zabezpečí, aby sa počas testovania osobitne zohľadnilo dodržiavanie kritériá praktickosti, používateľskej ústretovosti a možných nákladov vykonávania v súlade s odsekom 1 druhým pododsekom. Komisia predloží správu o výsledku testu Európskemu parlamentu a Rade.
   2.   Ak európska norma pre elektronickú fakturáciu vypracovaná v súlade so žiadosťou uvedenou v odseku 1 spĺňa požiadavky, ktoré sa v ňom uvádzajú, a ak sa dokončila testovacia fáza v súlade s odsekom 1 piatym pododsekom, Komisia uverejní odkaz na takúto normu v Úradnom vestníku Európskej únie spolu so zoznamom obmedzeného počtu syntaxí vypracovaných v súlade so žiadosťou uvedenou v odseku 1. Uvedené uverejnenie sa dokončí do 27. mája 2017.
   Článok 4
   Formálne námietky proti európskej norme
   1.   Ak sa členský štát alebo Európsky parlament domnievajú, že európska norma pre elektronickú fakturáciu a zoznam syntaxí úplne nespĺňajú požiadavky stanovené v článku 3 ods. 1, informujú o tom Komisiu spolu s podrobným vysvetlením a Komisia rozhodne o tom, že:

               a)

               odkazy na príslušnú európsku normu pre elektronickú fakturáciu a zoznam syntaxí v Úradnom vestníku Európskej únie uverejní, neuverejní alebo uverejní s obmedzením;

               b)

               odkazy na príslušnú európsku normu pre elektronickú fakturáciu a zoznam syntaxí v Úradnom vestníku Európskej únie ponechá, ponechá s obmedzením alebo ich z úradného vestníka stiahne.

         2.   Komisia zverejní na svojej webovej stránke informácie o európskej norme pre elektronickú fakturáciu a zozname syntaxí, o ktorých sa rozhodovalo podľa odseku 1.
   3.   Komisia informuje o rozhodnutí uvedenom v odseku 1 príslušnú európsku normalizačnú organizáciu a v prípade potreby ju požiada o revíziu príslušnej európskej normy pre elektronickú fakturáciu a zoznamu syntaxí.
   4.   Rozhodnutia uvedené v odseku 1 písm. a) a b) tohto článku sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 10 ods. 2.
   Článok 5
   Správa a ďalší vývoj európskej normy a zoznamu syntaxí
   1.   S cieľom zohľadniť technologický vývoj a zabezpečiť úplnú a neustálu interoperabilitu v elektronickej fakturácii vo verejnom obstarávaní Komisia môže:

               a)

               aktualizovať alebo revidovať európsku normu pre elektronickú fakturáciu;

               b)

               aktualizovať alebo revidovať zoznam syntaxí uverejnených Komisiou v Úradnom vestníku Európskej únie.

         2.   Ak sa Komisia rozhodne podniknúť kroky uvedené v odseku 1 písm. a), predloží žiadosť príslušnej európskej normalizačnej organizácii. Takáto žiadosť sa podá v súlade s postupom uvedeným v článku 3 ods. 1 bez uplatnenia v ňom stanovených lehôt.
   3.   Článok 4 sa uplatňuje na každú aktualizáciu alebo revíziu vykonanú v súlade s odsekom 1 písm. a).
   4.   Ak sa Komisia rozhodne podniknúť kroky uvedené v odseku 1 písm. b), urobí tak buď v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 10 ods. 2 alebo podaním žiadosti príslušnej európskej normalizačnej organizácii. Takáto žiadosť sa podá v súlade s postupom uvedeným v článku 3 ods. 1 bez uplatnenia v ňom stanovených lehôt.
   Článok 6
   Základné prvky elektronickej faktúry
   Základné prvky elektronickej faktúry sú okrem iného:

               a)

               identifikátory procesu a faktúry;

               b)

               fakturačné obdobie;

               c)

               informácie o dodávateľovi;

               d)

               informácie o odberateľovi;

               e)

               informácie o príjemcovi;

               f)

               informácie o daňovom zástupcovi dodávateľa;

               g)

               referenčné číslo zákazky;

               h)

               dodacie údaje;

               i)

               platobné pokyny;

               j)

               informácie o zľave alebo poplatkoch;

               k)

               informácie o faktúre podľa položiek v jednotlivých riadkoch;

               l)

               faktúra spolu;

               m)

               rozpis DPH.

         Článok 7
   Príjem a spracovanie elektronických faktúr
   Členské štáty zabezpečia, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia prijímali a spracúvali elektronické faktúry, ktoré sú v súlade s európskou normou pre elektronickú fakturáciu, na ktorú bol uverejnený odkaz podľa článku 3 ods. 2, ako aj s akýmikoľvek syntaxami v zozname uverejnenom podľa článku 3 ods. 2.
   Článok 8
   Ochrana údajov
   1.   Touto smernicou nie sú dotknuté uplatniteľné právne predpisy Únie a vnútroštátne právne predpisy o ochrane údajov.
   2.   S výhradou všetkých ustanovení, v ktorých sa v práve Únie alebo vo vnútroštátnom práve ustanovuje inak, a bez toho, aby boli dotknuté výnimky a obmedzenia stanovené v článku 13 smernice 95/46/ES, osobné údaje získané na účel elektronickej fakturácie sa smú používať len na uvedený účel alebo na kompatibilné účely.
   3.   Bez toho, aby boli dotknuté výnimky a obmedzenia stanovené v článku 13 smernice 95/46/ES, členské štáty zabezpečia, že podrobnosti uverejňovania osobných údajov zhromaždených v rámci elektronickej fakturácie sú na účely transparentnosti a účtovníctva v súlade s účelom uverejnenia a ochranou súkromia.
   Článok 9
   Používanie elektronických faktúr na účely DPH
   Táto smernica sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia smernice 2006/112/ES.
   Článok 10
   Postup výboru
   1.   Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
   2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
   Článok 11
   Transpozícia
   1.   Členské štáty prijmú, uverejnia a uplatnia zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr 27. novembra 2018. Bezodkladne Komisii oznámia znenie týchto opatrení.
   2.   Odchylne od odseku 1 členské štáty najneskôr do 18 mesiacov od uverejnenia odkazu na európsku normu pre elektronickú fakturáciu v Úradnom vestníku Európskej únie prijmú, uverejnia a uplatnia ustanovenia potrebné na dosiahnutie súladu s povinnosťou uvedenou v článku 7 spočívajúcou v prijímaní a spracovaní elektronických faktúr.
   Členské štáty môžu predĺžiť lehotu na začatie tohto uplatňovania uvedenú v prvom pododseku, pokiaľ ide o ich verejných obstarávateľov a obstarávateľov na nižšej ako ústrednej úrovni, najviac na 30 mesiacov od uverejnenia odkazu na európsku normu pre elektronickú fakturáciu v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Komisia po uverejnení odkazu na európsku normu pre elektronickú fakturáciu uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie konečný termín na uvedenie opatrení uvedených v prvom pododseku do účinnosti.
   3.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   Článok 12
   Preskúmanie
   Komisia preskúma vplyvy tejto smernice na vnútorný trh a na zavádzanie elektronickej fakturácie vo verejnom obstarávaní a predloží o nich správu Európskemu parlamentu a Rade do troch rokov od uplynutia najdlhšieho predĺženia lehoty stanovenej pre obstarávateľov na nižšej ako ústrednej úrovni v článku 11 ods. 2 druhom pododseku. V prípade potreby sa k správe pripojí posúdenie vplyvu v súvislosti s potrebou ďalších opatrení.
   Článok 13
   Nadobudnutie účinnosti
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 14
   Adresáti
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Štrasburgu 16. apríla 2014

            Za Európsky parlament

            predseda

         M. SCHULZ

            Za Radu

            predseda

         D. KOURKOULAS

      (1)  Ú. v. EÚ C 79, 6.3.2014, s. 67.

      (2)  Stanovisko z 28. novembra 2013 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

      (3)  Pozícia Európskeho parlamentu z 11. marca 2014 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 14. apríla 2014.

      (4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65).

      (5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/25/EÚ z 26. februára 2014 o obstarávaní vykonávanom subjektmi pôsobiacimi v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb a o zrušení smernice 2004/17/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 243).

      (6)  Rozhodnutie Komisie z 2. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európske multilaterálne fórum o elektronickej fakturácii (e-fakturácii) (Ú. v. EÚ C 326, 3.12.2010, s. 13).

      (7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/81/ES z 13. júla 2009 o koordinácii postupov pre zadávanie určitých zákaziek na práce, zákaziek na dodávku tovaru a zákaziek na služby verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi v oblastiach obrany a bezpečnosti a o zmene a doplnení smerníc 2004/17/ES a 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 216, 20.8.2009, s. 76).

      (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ z 26. februára 2014 o udeľovaní koncesií (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 1).

      (9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1025/2012 z 25. októbra 2012 o európskej normalizácii, ktorým sa menia a dopĺňajú smernice Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES a ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 87/95/EHS a rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (Ú. v. EÚ L 316, 14.11.2012, s. 12).

      (10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

      (11)  Smernica Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o všeobecnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1).

      (12)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31).

      (13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/7/EÚ zo 16. februára 2011 o boji proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách (Ú. v. EÚ L 48, 23.2.2011, s. 1).

      (14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1).

      (15)  Ú. v. EÚ C 38, 8.2.2014, s. 2.

      (16)  Odporúčanie Komisie 2003/361/ES zo 6. mája 2003 týkajúce sa definície mikropodnikov, malých a stredných podnikov (Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36).


title: Smernica 1999/103/ES Európskeho parlamentu a Rady z 24. januára 2000, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 80/181/EHS o aproximácii právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa meracích jednotiek

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31999L0103

Úradný vestník L 034 , 09/02/2000 S. 0017 - 0019

		Smernica 1999/103/ES Európskeho parlamentu a Radyz 24. januára 2000,ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 80/181/EHS o aproximácii právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa meracích jednotiekEURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, najmä na jej článok 95,so zreteľom na stanovisko Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [2],konajúc v súlade s postupom uvedeným v článku 251 zmluvy [3],keďže:(1) na medzinárodnej úrovni 19. Conférence générale des poids et mesures (1991) rozšírila zoznam predpôn SI, ktorý sa bude používať pre násobky a podnásobky jednotiek SI;(2) Medzinárodná organizácia pre normalizáciu (ISO) revidovala princípy a pravidlá, týkajúce sa veličín a jednotiek určených v medzinárodnej norme ISO 31; medzinárodná norma ISO 1000 poskytuje pravidlá pre praktické používanie systému SI;(3) text smernice Rady 80/181/EHS [4] by mal byť zosúladený s týmito medzinárodnými dohodami a normami;(4) niektoré tretie krajiny neprijímajú na svojo trhu výrobky označené výlučne v zákonných jednotkách určených smernicou 80/181/EHS; spoločnosti vyvážajúce svoje výrobky do týchto krajín budú znevýhodnené, ak po 31. decembri 1999 budú zakázané dodatočné označenia; dodatočné označenia v jednotkách, ktoré nepodliehajú právnej úprave by preto mali byť povolené pre ďalšie obdobie;(5) uplatňovanie smernice 80/181/EHS by malo byť znovu preskúmané a mali by byť prijaté vhodné opatrenia v súvislosti s používaním globálneho systému; tam, kde je to vhodné, by sa mal použiť postup článku 18 smernice Rady 71/316/EHS [5],PRIJALI TÚTO SMERNICU:Článok 1Týmto sa smernica 80/181/EHS mení takto:1. V článku 3 ods. 2 dátum "31. december 1999" sa nahrádza dátumom "31. december 2009".2. Dopĺňa sa nasledujúci článok:"Článok 6aOtázky týkajúce sa implementácie tejto smernice a najmä záležitosť dodatočných označení budú predmetom ďalšieho skúmania a v prípade potreby budú prijaté vhodné opatrenia v súlade s postupom uvedeným v článku 18 smernice Rady 71/316/EHS [6]."3. Príloha sa mení takto:a) V kapitole I text pod tabuľkou v bode 1.1.1. sa nahrádza takto:"Teplota t v stupňoch Celzia je definovaná ako rozdiel t = T — T0 medzi dvoma termodynamickými teplotami T a T0, kde T0 = 273,15 K. Interval teplotného rozdielu môže byť vyjadrený buď v kelvinoch alebo v stupňoch Celzia. Jednotka "stupeň Celzia" zodpovedá jednotke "kelvin"."b) Definície dodatočných jednotiek SI za tabuľkou v bode 1.2.1 sa nahrádzajú takto:"Jednotka rovinného uhlaRadián je uhol medzi dvoma polomermi kruhu, ktoré vymedzujú na obvode oblúk, zodpovedajúci polomeru gule.(Medzinárodná norma ISO 31 — 1: 1992)Jednotka pevného uhlaSteradián je pevný uhol kužeľa, ktorý, keďže má vrchol v strede gule, vymedzuje na povrchu gule plochu zodpovedajúcu ploche štvorca so stranami dĺžky, ktoré zodpovedajú polomeru gule.(Medzinárodná norma ISO 31 — 1: 1992)."c) Tabuľka v bode 1.3 sa nahrádza takto:"Faktor | Predpona | Symbol | Faktor | Predpona | Symbol |1024 | yotta | Y | 10-1 | deci | d |1021 | zetta | Z | 10-2 | centi | c |1018 | exa | E | 10-3 | mili | m |1015 | peta | P | 10-6 | mikro | m |1012 | rera | T | 10-9 | nano | n |109 | giga | G | 10-12 | piko | p |106 | mega | M | 10-15 | femto | f |103 | kilo | k | 10-18 | atto | a |102 | hekto | h | 10-21 | zepto | z |101 | deka | da | 10-24 | yokto | y" |d) Bod 3 sa nahrádza takto:"3. JEDNOTKY POUŽÍVANÉ S SI, KTORÝCH HODNOTY V SI SA ZÍSKAVAJÚ EXPERIMENTÁLNEVeličina | Jednotka |Názov | Symbol | Definícia |Energia | Elektrónvolt | eV | Elektrónvolt je kinetická energia získaná elektrónom pri prechode cez potenciálny rozdiel 1 volta vo vákuu |Hmotnosť | Jednotná jednotka atómovej hmotnosti | u | Jednotná jednotka atómovej hmotnosti zodpovedá 1/12 hmotnosti atómu nuklidu 12C. |Poznámka:Predpony a ich symboly uvedené v bode 1.3 môžu byť použité v spojení s týmito dvoma jednotkami a s ich symbolmi."Článok 2Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 9. februára 2001. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Keď členské štáty prijmú tieto opatrenia, budú obsahovať odkaz na túto smernicu alebo budú sprevádzané takýmto odkazom pri príležitosti ich úradného uverejnenia. Postup pre takýto odkaz určia členské štáty.Článok 3Bez toho aby bola dotknutá smernica 80/181/EHS, členské štáty po 31. decembri 1999 povolia alebo budú ďalej povoľovať použitie dodatočných označení uvedených v článku 3 tejto smernice.Článok 4Táto smernica nadobúda účinnosť dňom jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 24. januára 2000Za Európsky parlamentpredsedaN. FontaineZa RadupredsedaJ. Gama[1] Ú. v. ES C 89, 30.3.1999, s. 8.[2] Ú. v. ES C 169, 16.6.1999, s. 1.[3] Stanovisko vydané 15. decembra 1999 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku), rozhodnutie Rady zo 16. decembra 1999.[4] Ú. v. ES L 39, 15.2.1980, s. 40. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 89/617/EHS (Ú. v. ES L 357, 7.12.1989, s. 28).[5] Ú. v. ES L 202, 6.9.1971, s. 1.[6] Ú. v. ES L 202, 6.9.1971, s. 1.--------------------------------------------------


title: Smernica Komisie 2007/16/ES z  19. marca 2007 , ktorou sa implementuje smernica Rady 85/611/EHS o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP), pokiaľ ide o objasnenie niektorých vymedzení pojmov (Text s významom pre EHP )

text:
               20.3.2007

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 79/11

         SMERNICA KOMISIE 2007/16/ES
   z 19. marca 2007,
   ktorou sa implementuje smernica Rady 85/611/EHS o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP), pokiaľ ide o objasnenie niektorých vymedzení pojmov
   (Text s významom pre EHP)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na smernicu Rady 85/611/EHS z 20. decembra 1985 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) (1), a najmä na jej článok 53 písm. a),
   keďže:

               (1)

               Smernica 85/611/EHS obsahuje niekoľko vymedzení pojmov, ktoré sú v niektorých prípadoch vzájomne prepojené a súvisia s aktívami, do ktorých sú podniky kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (ďalej len „PKIPCP“) oprávnené investovať, ako napríklad vymedzenie pojmu prevoditeľné cenné papiere a pojmu nástroje peňažného trhu.

               (2)

               Od prijatia smernice 85/611/EHS sa významne rozrástla škála finančných nástrojov, s ktorými sa obchoduje na finančných trhoch, v dôsledku čoho vzniká neistota, či sú v predmetných vymedzeniach pojmov obsiahnuté určité kategórie finančných nástrojov. Neistota pri uplatňovaní týchto pojmov vedie k rozdielnym výkladom smernice.

               (3)

               V záujme zabezpečenia jednotného uplatňovania smernice 85/611/EHS, pomoci členským štátom pri dosahovaní spoločného chápania, či daná kategória aktív patrí medzi aktíva, do ktorých PKIPCP môže investovať, a zabezpečenia, aby boli tieto definície chápané v súlade so zásadami, z ktorých vychádza smernica 85/611/EHS, ako sú zásady diverzifikácie a obmedzovania rizík, či schopnosti PKIPCP na žiadosť podielnikov vyplatiť svoje podielové listy a vypočítať čistú hodnotu svojich aktív vždy pri vydávaní a vyplácaní podielových listov je v tejto súvislosti potrebné príslušným orgánom a účastníkom trhu poskytnúť vyššiu úroveň istoty. Väčšia istota zároveň prispeje k lepšiemu fungovaniu notifikačného postupu cezhraničnej distribúcie PKIPCP.

               (4)

               V dôsledku objasnení uvedených v tejto smernici nevznikajú príslušným orgánom ani účastníkom trhu nijaké nové záväzky týkajúce sa správania alebo prevádzkové povinnosti. Namiesto ustanovovania podrobných zoznamov finančných nástrojov a transakcií slúžia na objasnenie základných kritérií, ktoré majú pomôcť pri posudzovaní, či sa na danú triedu finančných nástrojov vzťahujú, prípadne nevzťahujú, rôzne vymedzenia pojmov.

               (5)

               Prípustnosť aktíva na investovanie pre PKIPCP sa musí posudzovať nielen vzhľadom na skutočnosť, či patrí pod vymedzenie pojmov v zmysle objasnenia v tomto texte, ale aj vzhľadom na iné požiadavky smernice 85/611/EHS. Príslušné vnútroštátne orgány by mohli uskutočňovať úzku spoluprácu prostredníctvom Výboru európskych regulačných orgánov pre cenné papiere (Committee of European Securities regulators, CESR) pri dosahovaní spoločných prístupov týkajúcich sa každodenného uplatňovania týchto objasnení v praxi v kontexte svojich úloh týkajúcich sa dohľadu, a to najmä v súvislosti s ďalšími požiadavkami smernice 85/611/EHS, akými sú napríklad postupy kontroly a riadenia rizík, a okrem toho zabezpečovať plynulé fungovanie produktového pasu.

               (6)

               V smernici 85/611/EHS sa pojem „prevoditeľné cenné papiere“ vymedzuje výlučne z formálno-právneho hľadiska. Preto je vymedzenie pojmu prevoditeľné cenné papiere uplatniteľné na široké spektrum finančných produktov s odlišnými charakteristikami a rôznymi úrovňami likvidity. Pre každý z týchto finančných produktov by sa mal zabezpečiť súlad vymedzenia pojmu prevoditeľné cenné papiere s ostatnými ustanoveniami smernice.

               (7)

               Fondy uzavretého typu predstavujú skupinu aktív, ktorá nie je v smernici 85/611/EHS explicitne uvedená ako aktívum prípustné na investovanie pre PKIPCP. S cennými papiermi fondov uzavretého typu sa však často zaobchádza ako s prevoditeľnými cennými papiermi a ich kótovanie na regulovanom trhu je často základom pre takýto druh zaobchádzania. Z tohto dôvodu je nevyhnutné príslušným orgánom a účastníkom trhu poskytnúť právnu istotu v otázke, či sa na cenné papiere fondov uzavretého typu vzťahuje vymedzenie pojmov týkajúce sa prevoditeľných cenných papierov. Príslušné vnútroštátne orgány by mohli úzko spolupracovať prostredníctvom CESR na dosiahnutí spoločných prístupov týkajúcich sa každodenného praktického uplatňovania kritérií uplatniteľných v prípade fondov uzavretého typu, predovšetkým pokiaľ ide o minimálne základné normy v súvislosti s mechanizmami riadenia podniku.

               (8)

               Rovnako je potrebné posilniť právnu istotu pri finančných nástrojoch, ktoré sú naviazané na výkonnosť iných aktív, vrátane tých, ktoré nie sú uvedené v smernici 85/611/EHS alebo ktoré sú takýmito aktívami kryté, pokiaľ ide o ich zaradenie pod vymedzenie pojmu prevoditeľné cenné papiere. Malo by sa objasniť, že ak už naviazanie na podkladový alebo iný prvok nástroja znamená prvok, ktorý je nutné považovať za vložený derivát, tento finančný nástroj patrí do podkategórie prevoditeľné cenné papiere obsahujúce derivátový prvok. V dôsledku toho treba vzhľadom na predmetný prvok uplatňovať kritériá pre deriváty v zmysle smernice 85/611/EHS.

               (9)

               Na účely predmetného finančného nástroja vymedzením pojmu „nástroje peňažného trhu“ v zmysle smernice 85/611/EHS je potrebné, aby tento finančný nástroj spĺňal isté kritériá. Predovšetkým je nutné, aby sa s ním bežne obchodovalo na peňažnom trhu, aby bol likvidný a aby mal kedykoľvek presne stanoviteľnú hodnotu. Je potrebné zabezpečiť jednotné uplatňovanie týchto kritérií pri zohľadnení niektorých trhových postupov. Okrem toho je potrebné objasniť nevyhnutnosť chápania týchto kritérií v súlade s inými princípmi smernice 85/611/EHS. Vymedzenie pojmu nástroje peňažného trhu by sa malo rozšíriť aj na finančné nástroje, ktoré nie sú prijaté na obchodovanie alebo obchodované na regulovanom trhu a pre ktoré sa v smernici 85/611/EHS okrem všeobecných kritérií týkajúcich sa nástrojov peňažného trhu uvádzajú aj ďalšie kritériá. Preto bolo rovnako dôležité objasniť tieto kritériá s prihliadnutím na požiadavky ochrany investora, ako aj na princípy uvedené v smernici, napríklad princíp likvidity portfólia, ako to vyplýva z článku 37 uvedenej smernice.

               (10)

               V zmysle smernice 85/611/EHS sa finančné derivátové nástroje považujú za likvidné finančné aktíva, ak spĺňajú kritériá uvedené v predmetnej smernici. Je potrebné zabezpečiť jednotné uplatňovanie týchto kritérií a zároveň vysvetliť, že je nutné chápať ich v súlade s ostatnými ustanoveniami smernice. Okrem toho by sa malo objasniť, že ak úverové (kreditné) deriváty spĺňajú tieto kritériá, ide o derivátové finančné nástroje v zmysle smernice 85/611/EHS, a teda sú prípustné pre zaobchádzanie s nimi ako s likvidnými finančnými aktívami.

               (11)

               Obzvlášť žiaduce je uviesť objasnenie týkajúce sa derivátov na finančné indexy. Existuje široká škála finančných indexov, ktoré predstavujú podkladové aktívum derivátového nástroja. Tieto indexy sa môžu líšiť, pokiaľ ide o ich zloženie alebo váhu ich prvkov. V každom prípade je potrebné zabezpečiť, aby si podniky PKIPCP plnili svoje povinnosti vzhľadom na likviditu portfólia, ako to vyplýva z článku 37 smernice 85/611/EHS, ako aj výpočet čistej hodnoty aktív, a aby sa vylúčil negatívny dosah vlastností podkladového aktíva derivátu na tieto povinnosti. Treba objasniť, že deriváty na finančné indexy s dostatočne diverzifikovaným zložením, ktoré predstavujú primeraný základ (benchmark) pre trh, ktorého sa týkajú, a o ktorých je potrebné podávať príslušné informácie týkajúce sa zloženia indexu a jeho výpočtu, patria do kategórie derivátov ako likvidných finančných aktív. Príslušné vnútroštátne orgány by mohli vzájomne spolupracovať prostredníctvom CESR na dosiahnutí spoločných prístupov týkajúcich sa každodenného uplatňovania týchto kritérií v praxi vo vzťahu k indexom založeným na aktívach, ktoré v smernici nie sú jednotlivo označené ako prípustné aktíva.

               (12)

               V smernici 85/611/EHS sa ako podkategória prevoditeľných cenných papierov a nástrojov peňažného trhu uvádzajú tie, ktoré obsahujú derivátový prvok. Vloženie derivátového prvku do prevoditeľného cenného papiera a nástroja peňažného trhu nemení celý finančný nástroj na derivátový finančný nástroj, ktorý by nepatril pod vymedzenie pojmu prevoditeľný cenný papier alebo pojmu nástroj finančného trhu. Z tohto dôvodu je potrebné objasniť, či možno finančný derivát považovať za vložený prvok v inom nástroji. Okrem toho vložením derivátu do prevoditeľného cenného papiera alebo nástroja finančného trhu vzniká riziko obchádzania pravidiel týkajúcich sa derivátov uložených smernicou 85/611/EHS. Preto sa v smernici vyžaduje identifikácia vloženého derivátového prvku a rešpektovanie predmetných pravidiel. Vzhľadom na úroveň finančných inovácií identifikácia vloženého derivátového prvku nie je vždy zrejmá. V záujme získania väčšej miery istoty v tejto súvislosti by sa mali stanoviť kritériá týkajúce sa identifikácie takýchto prvkov.

               (13)

               Podľa smernice 85/611/EHS nepatria techniky a nástroje vzťahujúce sa na prevoditeľné cenné papiere alebo nástroje finančného trhu na účely efektívneho riadenia portfólia do vymedzenia pojmu prevoditeľné cenné papiere a pojmu nástroje finančného trhu. Na účely objasnenia vymedzení týchto pojmov je potrebné stanoviť kritériá na určenie transakcií patriacich k predmetným technikám a nástrojom. Zároveň treba mať na pamäti, že tieto techniky a nástroje je nutné chápať v súlade s ostatnými povinnosťami PKIPCP, predovšetkým pokiaľ ide o jeho rizikový profil. To znamená, že musia byť v súlade s pravidlami týkajúcimi sa riadenia rizík a diverzifikácie rizík ustanovenými v smernici 85/611/EHS, ako aj s obmedzeniami tejto smernice týkajúcimi sa krátkych predajov a požičiavania.

               (14)

               V smernici 85/611/EHS sa stanovujú kritériá na vymedzenie PKIPCP, ktoré kopírujú dlhopisové alebo akciové indexy. Na PKIPCP, ktoré spĺňajú tieto kritériá, sa v súvislosti s obmedzeniami koncentrácie emitentov vzťahuje pružnejšie zaobchádzanie. Z tohto dôvodu je nevyhnutné dosiahnuť jasné chápanie týchto kritérií a zabezpečovať ich jednotné uplatňovanie vo všetkých členských štátoch. Súčasťou tohto procesu je ďalšie objasňovanie, či PKIPCP možno chápať ako PKIPCP kopírujúci index, a následne získanie väčšej istoty v súvislosti s podmienkami oprávňujúcimi takéto preferenčné zaobchádzanie s PKIPCP kopírujúcim index.

               (15)

               Poradenstvo týkajúce sa technických záležitostí poskytol Výbor európskych regulačných orgánov pre cenné papiere.

               (16)

               Opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Európskeho výboru cenných papierov,

         PRIJALA TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Predmet úpravy
   V tejto smernici sa stanovujú pravidlá, ktorými sa na účely jednotného uplatňovania objasňujú nasledujúce pojmy:

               1.

               prevoditeľné cenné papiere, ako sú vymedzené v článku 1 ods. 8 smernice 85/611/EHS;

               2.

               nástroje peňažného trhu, ako sú vymedzené v článku 1 ods. 9 smernice 85/611/EHS;

               3.

               likvidné finančné aktíva v zmysle vymedzenia pojmu PKIPCP uvedeného v článku 1 ods. 2 smernice 85/611/EHS vzhľadom na finančný derivátový nástroj;

               4.

               prevoditeľné cenné papiere a nástroje peňažného trhu obsahujúce deriváty, v zmysle štvrtého pododseku článku 21 ods. 3 smernice 85/611/EHS;

               5.

               techniky a nástroje na účely efektívneho riadenia portfólia v zmysle článku 21 ods. 2 smernice 85/611/EHS;

               6.

               PKIPCP kopírujúci index v zmysle článku 22a ods. 1 smernice 85/611/EHS.

         Článok 2

      Ustanovenie článku 1 ods. 8 smernice 85/611/EHS

   Prevoditeľné cenné papiere
   1.   Odkaz v článku 1 ods. 8 smernice 85/611/EHS týkajúci sa prevoditeľných cenných papierov sa chápe ako odkaz na finančné nástroje spĺňajúce tieto kritériá:

               a)

               potenciálna strata, ktorú môže PKIPCP utrpieť v súvislosti s držaním týchto nástrojov, sa obmedzuje na čiastku na ne vynaloženú;

               b)

               ich likvidita neoslabuje schopnosť PKIPCP dosiahnuť súlad s článkom 37 smernice 85/611/EHS;

               c)

               je pre ne k dispozícii spoľahlivé oceňovanie, a to:

                           i)

                           v prípade cenných papierov prijatých na obchodovanie alebo obchodovaných na regulovanom trhu v zmysle článku 19 ods. 1 písm. a) až d) smernice 85/611/EHS formou presných, spoľahlivých a pravidelných cien, ktoré sú buď trhovými cenami, alebo cenami, ktoré sú k dispozícii na základe systémov oceňovania nezávislých od emitentov;

                           ii)

                           v prípade iných cenných papierov v zmysle článku 19 ods. 2 smernice 85/611/EHS formou pravidelného oceňovania vychádzajúceho z informácií od emitenta cenného papiera alebo odborného investičného výskumu;

               d)

               sú pre ne k dispozícii takéto primerané informácie:

                           i)

                           v prípade cenných papierov prijatých na obchodovanie alebo obchodovaných na regulovanom trhu v zmysle článku 19 ods. 1 písm. a) až d) smernice 85/611/EHS formou poskytovania pravidelných, presných a komplexných informácií určených pre trh, ktoré sa týkajú cenného papiera, prípadne portfólia cenného papiera;

                           ii)

                           v prípade iných cenných papierov v zmysle článku 19 ods. 2 smernice 85/611/EHS formou pravidelných a presných informácií PKIPCP, ktoré sa týkajú cenného papiera, prípadne portfólia cenného papiera;

               e)

               sú obchodovateľné;

               f)

               ich nadobudnutie je v súlade s investičnými cieľmi alebo investičnou politikou PKIPCP v zmysle smernice 85/611/EHS;

               g)

               s nimi súvisiace riziká sú primerane ošetrené v rámci procesu riadenia rizika konkrétneho PKIPCP.

         Na účely písmen b) a e) prvého pododseku a v prípade, že nie sú k dispozícii informácie dostupné pre PKIPCP, ktoré by viedli k odlišnému určeniu, sa pri finančných nástrojoch, ktoré sú prijaté na obchodovanie alebo s ktorými sa obchoduje na regulovanom trhu v súlade s ustanoveniami článku 19 ods. 1 písm. a), b) alebo c) smernice 85/611/EHS predpokladá, že neznižujú schopnosť PKIPCP dodržiavať požiadavky uvedené v článku 37 smernice 85/611/EHS, a zároveň sa predpokladá, že sú obchodovateľné.
   2.   Medzi prevoditeľné cenné papiere v zmysle článku 1 ods. 8 smernice 85/611/EHS patria:

               a)

               podielové listy fondov uzavretého typu zriadených ako investičné spoločnosti alebo ako investičné fondy spĺňajúce tieto kritériá:

                           i)

                           spĺňajú kritériá uvedené v odseku 1;

                           ii)

                           podliehajú mechanizmom riadenia podnikov (corporate governance) uplatňovaným v rámci spoločností;

                           iii)

                           v prípade, že riadenie investícií vykonáva v mene fondu uzatvoreného typu iný subjekt, tento subjekt podlieha vnútroštátnym právnym predpisom na účel ochrany investora;

               b)

               podielové listy fondov uzatvoreného typu zriadených na základe zmluvného práva, ktoré spĺňajú tieto kritériá:

                           i)

                           spĺňajú kritériá uvedené v odseku 1;

                           ii)

                           podliehajú mechanizmom riadenia podnikov (corporate governance), ktoré sú rovnocenné mechanizmom uplatňovaným v rámci spoločností podľa písmena a) bodu ii);

                           iii)

                           sú spravované subjektom, na ktorý sa vzťahujú vnútroštátne právne predpisy na účel ochrany investora;

               c)

               finančné nástroje spĺňajúce tieto kritériá:

                           i)

                           spĺňajú kritériá uvedené v odseku 1;

                           ii)

                           sú kryté inými aktívami alebo viazané na výkonnosť iných aktív, pričom sa tieto aktíva môžu líšiť od aktív uvedených v článku 19 ods. 1 smernice 85/611/EHS.

         3.   V prípade, že finančný nástroj uvedený v odseku 2 písmene c) obsahuje vložený derivátový prvok, ako sa to uvádza v článku 10 tejto smernice, požiadavky ustanovené v článku 21 smernice 85/611/EHS sa vzťahujú na predmetný prvok.
   Článok 3

      Ustanovenie článku 1 ods. 9 smernice 85/611/EHS

   Zvyčajne obchodované nástroje na peňažnom trhu
   1.   Odkaz v článku 1 ods. 9 smernice 85/611/EHS týkajúci sa nástrojov peňažného trhu sa chápe ako odkaz na nižšie uvedené:

               a)

               finančné nástroje, ktoré sú prijaté na obchodovanie alebo sa s nimi obchoduje na regulovanom trhu v súlade s článkom 19 ods. 1 písm. a), b) a c) smernice 85/611/EHS;

               b)

               finančné nástroje, ktoré nie sú prijaté na obchodovanie.

         2.   Odkaz v článku 1 ods. 9 smernice 85/611/EHS týkajúci sa nástrojov peňažného trhu ako nástrojov, s ktorými sa bežne obchoduje na peňažnom trhu, sa chápe ako odkaz na finančné nástroje, ktoré spĺňajú jedno z týchto kritérií:

               a)

               v čase emisie majú splatnosť najviac 397 dní vrátane;

               b)

               majú zostatkovú splatnosť najviac 397 dní vrátane;

               c)

               najmenej každých 397 dní sú predmetom pravidelných úprav výnosov v súlade s podmienkami peňažného trhu;

               d)

               ich rizikový profil vrátane úverových a úrokových rizík zodpovedá rizikovému profilu finančných nástrojov, ktoré majú splatnosť v zmysle písmen a) a b) alebo ktoré sú predmetom úprav výnosov v zmysle písmena c).

         Článok 4

      Ustanovenie článku 1 ods. 9 smernice 85/611/EHS

   Likvidné nástroje s hodnotou, ktorú možno kedykoľvek presne určiť
   1.   Odkaz v článku 1 ods. 9 smernice 85/611/EHS na nástroje peňažného trhu, ktoré sú likvidné, sa chápe ako odkaz na finančné nástroje, ktoré možno predať v rámci obmedzených nákladov v primerane krátkom období pri zohľadnení povinnosti PKIPC odkúpiť alebo vyplatiť svoje podielové listy na žiadosť ktoréhokoľvek podielnika.
   2.   Odkaz v článku 1 ods. 9 smernice 85/611/EHS na nástroje peňažného trhu ako nástroje, ktorých hodnotu možno kedykoľvek presne určiť, sa chápe ako odkaz na finančné nástroje, pre ktoré sú k dispozícii presné a spoľahlivé systémy oceňovania, ktoré spĺňajú tieto kritériá:

               a)

               umožňujú PKIPCP vypočítať čistú hodnotu aktív v súlade s hodnotou, za ktorú by si v rámci nezávislej transakcie mohli informované a ochotné strany navzájom vymeniť predmetný finančný nástroj, ktorý je súčasťou portfólia;

               b)

               vychádzajú buď z trhových údajov, alebo z modelov oceňovania vrátane systémov založených na zostatkovej hodnote.

         3.   O kritériách uvedených v odsekoch 1 a 2 sa predpokladá, že sú splnené v prípade finančných nástrojov, s ktorými sa bežne obchoduje na peňažnom trhu v zmysle článku 1 ods. 9 smernice 85/611/EHS, a v prípade finančných nástrojov, ktoré sú prijaté na obchodovanie alebo s ktorými sa obchoduje na regulovanom trhu v súlade s článkom 19 ods. 1 písm. a), b) alebo c) príslušnej smernice, ak pre PKIPCP nie sú k dispozícii informácie, ktoré by viedli k odlišnému určeniu.
   Článok 5

      Ustanovenie článku 19 ods. 1 písm. h) smernice 85/611/EHS

   Nástroje, pri ktorých je v záujme ochrany investorov a úspor regulovaná emisia alebo emitent
   1.   Odkaz v článku 19 ods. 1 písm. h) smernice 85/611/EHS týkajúci sa nástrojov peňažného trhu s výnimkou nástrojov, s ktorými sa obchoduje na regulovanom trhu, pri ktorých ich emisia alebo ich emitent podlieha dohľadu na účel ochrany investorov a úspor, sa chápe ako odkaz na finančné nástroje, ktoré spĺňajú tieto kritériá:

               a)

               spĺňajú jedno z kritérií uvedených v článku 3 ods. 2 a všetky kritériá uvedené v článku 4 ods. 1 a 2;

               b)

               sú pre ne k dispozícii primerané informácie vrátane informácií umožňujúcich náležité posúdenie úverových rizík týkajúcich sa investícií do takýchto nástrojov s prihliadnutím na odseky 2, 3 a 4 tohto článku;

               c)

               sú voľne prevoditeľné.

         2.   V prípade nástrojov peňažného trhu, na ktoré sa vzťahuje druhá a štvrtá zarážka článku 19 ods. 1 písm. h) smernice 85/611/EHS, alebo v prípade nástrojov peňažného trhu vydávaných miestnym alebo regionálnym orgánom členského štátu, prípadne orgánom medzinárodného verejného práva, ktoré však nie sú zaručené členským štátom, alebo v prípade spolkového štátu, ktorý je členským štátom, vydávaných jedným z členov tvoriacich federáciu, primerané informácie podľa ods. 1 písm. b) tohto článku obsahujú:

               a)

               informácie o emisii alebo emisnom programe, ako aj právnom a finančnom stave emitenta pred vydaním emisie nástroja peňažného trhu;

               b)

               aktualizácie informácií uvedených v písmene a) – v pravidelných intervaloch, ako aj pri akejkoľvek významnej udalosti;

               c)

               informácie uvedené v písmene a), overené primerane kvalifikovanými tretími stranami, ktoré nepodliehajú pokynom emitenta;

               d)

               dostupné a spoľahlivé štatistické údaje týkajúce sa emisie alebo emisného programu.

         3.   V prípade nástrojov peňažného trhu, na ktoré sa vzťahuje tretia zarážka článku 19 ods. 1 písm. h) smernice 85/611/EHS, primerané informácie podľa ods. 1 písm. b) tohto článku obsahujú:

               a)

               informácie o emisii alebo emisnom programe, alebo o právnom a finančnom stave emitenta pred emisiou nástroja peňažného trhu;

               b)

               aktualizácie informácií uvedených v písmene a) – v pravidelných intervaloch, ako aj pri akejkoľvek významnej udalosti;

               c)

               dostupné a spoľahlivé štatistické údaje týkajúce sa emisie alebo emisných programov, alebo iných údajov slúžiacich na primerané posúdenie úverových rizík súvisiacich s investíciami do takýchto nástrojov.

         4.   V prípade všetkých nástrojov peňažného trhu, na ktoré sa vzťahuje prvá zarážka článku 19 ods. 1 písm. h) smernice 85/611/EHS, s výnimkou tých, ktoré sú uvedené v odseku 2 tohto článku, ako aj nástrojov vydávaných Európskou centrálnou bankou alebo centrálnou bankou členského štátu obsahujú primerané informácie v zmysle ods. 1 písm. b) tohto článku informácie týkajúce sa emisie, prípadne emisného programu, alebo informácie týkajúce sa právneho a finančného stavu emitenta pred vydaním emisie nástroja peňažného trhu.
   Článok 6

      Ustanovenie článku 19 ods. 1 písm. h) smernice 85/611/EHS

   Subjekt podliehajúci pravidlám obozretného podnikania a zároveň ich dodržiavajúci, pričom príslušné orgány tieto pravidlá považujú za minimálne rovnako striktné ako pravidlá stanovené v právnych predpisoch Spoločenstva
   Odkaz v tretej zarážke článku 19 ods. 1 písm. h) smernice 85/611/EHS týkajúci sa subjektu podliehajúceho pravidlám obozretného podnikania a zároveň ich dodržiavajúceho, pričom príslušné orgány tieto pravidlá považujú za minimálne rovnako striktné ako pravidlá ustanovené v právnych predpisoch Spoločenstva, sa chápe ako odkaz na emitenta podliehajúceho a dodržiavajúceho pravidlá obozretného podnikania, ktorý spĺňa tieto kritériá:

               1.

               má sídlo v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru;

               2.

               má sídlo v krajinách OECD patriacich do skupiny G 10;

               3.

               má rating minimálne na úrovni „investment grade“;

               4.

               na základe hĺbkovej analýzy emitenta možno preukázať, že pravidlá obozretného podnikania uplatniteľné v prípade tohto emitenta sú aspoň také prísne ako príslušné pravidlá ustanovené v právnych predpisoch Spoločenstva.

         Článok 7

      Ustanovenie článku 19 ods. 1 písm. h) smernice 85/611/EHS

   Nástroje sekuritizácie s využitím bankovej likvidity
   1.   Odkaz vo štvrtej zarážke článku 19 ods. 1 písm. h) smernice 85/611/EHS týkajúci sa zabezpečenia záväzkov cennými papiermi (nástrojov sekuritizácie) sa chápe ako odkaz na štruktúry či už vo forme spoločnosti, fondu alebo v zmluvnej podobe, ktoré boli zriadené na účely operácií sekuritizácie.
   2.   Odkaz v štvrtej zarážke článku 19 ods. 1 písm. h) smernice 85/611/EHS týkajúci sa bankovej likvidity sa chápe ako odkaz na bankové nástroje zabezpečené finančnou inštitúciou spĺňajúcou požiadavky uvedené v tretej zarážke článku 19 ods. 1 písm. h) smernice 85/611/EHS.
   Článok 8

      Ustanovenie článku 1 ods. 2 a článku 19 ods. 1 písm. g) smernice 85/611/EHS

   Likvidné finančné aktíva vo vzťahu k derivátovým finančným nástrojom
   1.   Odkaz v článku 1 ods. 2 smernice 85/611/EHS týkajúci sa likvidných finančných aktív sa vo vzťahu k derivátovým finančným nástrojom chápe ako odkaz na finančné nástroje spĺňajúce tieto kritériá:

               a)

               ich podkladové nástroje sú tvorené jednou alebo viacerými z nasledujúcich zložiek:

                           i)

                           aktíva uvedené v článku 19 ods. 1 smernice 85/611/EHS vrátane finančných nástrojov s jedným alebo viacerými charakteristickými znakmi týchto aktív;

                           ii)

                           úrokové sadzby;

                           iii)

                           výmenné kurzy mien alebo meny;

                           iv)

                           finančné indexy;

               b)

               v prípade OTC derivátov sú v súlade s podmienkami uvedenými v druhej a tretej zarážke článku 19 ods. 1 písm. g) smernice 85/611/EHS.

         2.   K derivátovým finančným nástrojom uvedeným v článku 19 ods. 1 písm. g) smernice 85/611/EHS patria nástroje spĺňajúce tieto kritériá:

               a)

               umožňujú presun úverového rizika súvisiaceho s aktívom podľa tohto článku ods. 1 písm. a) nezávisle od ostatných rizík spojených s týmto aktívom;

               b)

               nevedú k odovzdaniu alebo presunu, vrátane vo forme hotovosti, iných aktív, ako sú aktíva uvedené v článku 19 ods. 1 a 2 smernice 85/611/EHS;

               c)

               sú v súlade s kritériami pre deriváty OTC uvedené v druhej a tretej zarážke článku 19 ods. 1 písm. g) smernice 85/611/EHS a odsekoch 3 a 4 tohto článku;

               d)

               s nimi súvisiace riziká sú primerane ošetrené v rámci procesu riadenia rizika konkrétneho PKIPCP a v rámci vnútorných kontrolných mechanizmov v prípade, že úverový derivát je vystavený riziku asymetrie informácií, ktoré si vzájomne poskytujú PKIPCP a jeho protistrana, v dôsledku potenciálneho prístupu protistrany k neverejným informáciám týkajúcich sa podnikov, ktorých aktíva sa používajú ako podkladové nástroje v úverových derivátoch.

         3.   Na účely ustanovenia v tretej zarážke článku 19 ods. 1 písm. g) smernice 85/611/EHS sa odkaz týkajúci sa spravodlivej ceny chápe ako odkaz na čiastku, za ktorú možno vymeniť aktívum alebo vyrovnať záväzky medzi informovanými a ochotnými stranami v rámci nezávislej transakcie.
   4.   Na účely ustanovenia v tretej zarážke článku 19 ods. 1 písm. g) smernice 85/611/EHS sa odkaz týkajúci sa spoľahlivého a overiteľného ocenenia chápe ako odkaz na ocenenie, ktoré z hľadiska PKIPCP zodpovedá reálnej hodnote v zmysle odseku 3 tohto článku, ktoré nevychádza len z cenových ponúk protistrany a ktoré spĺňa tieto kritériá:

               a)

               ako základ oceňovania slúži spoľahlivá aktuálna trhová hodnota nástroja alebo v prípade, že takáto hodnota nie je k dispozícii, model oceňovania s využitím adekvátnej uznávanej metodológie;

               b)

               overovanie oceňovania vykonáva buď:

                           i)

                           príslušná tretia strana, ktorá je nezávislá od protistrany derivátu OTC, a to v primeraných časových intervaloch a takým spôsobom, aby toto overenie mohol predmetný PKIPCP skontrolovať; alebo

                           ii)

                           útvar v rámci PKIPCP, ktorý je nezávislý od oddelenia zodpovedného za riadenie investícií, a ktorý je na takýto účel primerane vybavený.

         5.   Odkaz v článku 1 ods. 2 a článku 19 ods. 1 písm. g) smernice 85/611/EHS týkajúci sa likvidných finančných aktív sa chápe ako odkaz na tieto aktíva bez derivátov na komodity.
   Článok 9

      Ustanovenie článku 19 ods. 1 písm. g) smernice 85/611/EHS

   Finančné indexy
   1.   Odkaz v článku 19 ods. 1 písm. g) smernice 85/611/EHS týkajúci sa finančných indexov sa chápe ako odkaz na indexy spĺňajúce tieto kritériá:

               a)

               sú dostatočne diverzifikované, a pritom sú splnené tieto kritériá:

                           i)

                           index je zložený tak, že pohyby cien alebo obchodné aktivity týkajúce sa jedného prvku príliš neovplyvňujú výkonnosť celého indexu;

                           ii)

                           v prípade, že index pozostáva z aktív uvedených v článku 19 ods. 1 smernice 85/611/EHS, je jeho zloženie aspoň diverzifikované v súlade s článkom 22a predmetnej smernice;

                           iii)

                           v prípade, že index pozostáva z iných aktív, ako sú uvedené v článku 19 ods. 1 smernice 85/611/EHS, je diverzifikovaný spôsobom, ktorý je rovnocenný so spôsobom ustanoveným v článku 22a predmetnej smernice;

               b)

               predstavujú primeraný základ (benchmark) pre trh, ktorého sa týkajú, a pritom sú splnené tieto kritériá:

                           i)

                           index slúži na meranie výkonnosti reprezentatívnej skupiny podkladových nástrojov, a to náležitým a vhodným spôsobom;

                           ii)

                           index sa pravidelne aktualizuje a vyvažuje s cieľom zabezpečiť, aby naďalej slúžil na mapovanie trhov, na ktoré sa vzťahuje, a to podľa verejne dostupných kritérií;

                           iii)

                           východiskové nástroje sú dostatočne likvidné, čo v prípade potreby užívateľom umožňuje replikovať index;

               c)

               sú zverejňované primeraným spôsobom za splnenia týchto kritérií:

                           i)

                           ich proces zverejňovania vychádza z riadnych postupov zisťovania cien a výpočtu, ako aj následného zverejnenia hodnoty indexu, vrátane postupov oceňovania prvkov v prípade nedostupnosti trhovej ceny;

                           ii)

                           relevantné informácie týkajúce sa napríklad výpočtu indexu, metodológií jeho vyváženia, zmien indexu alebo akýchkoľvek prevádzkových ťažkostí pri zabezpečovaní včasných a presných informácií sa poskytujú širokospektrálne a včas.

         2.   V prípade, že zloženie aktív, ktoré finančné deriváty používajú ako podkladové nástroje v súlade s článkom 19 ods. 1 smernice 85/611/EHS, nespĺňa kritériá uvedené v odseku 1 tohto článku, sa takéto finančné deriváty v prípade, že vyhovujú kritériám uvedeným v článku 8 ods. 1 tejto smernice, považujú za finančné deriváty kombinácie aktív uvedených v bodoch i), ii) a iii) článku 8 ods. 1 písm. a).
   Článok 10

      Ustanovenie článku 21 ods. 3 štvrtého pododseku smernice 85/611/EHS

   Prevoditeľné cenné papiere a nástroje peňažného trhu s vloženými derivátmi
   1.   Odkaz v štvrtom pododseku článku 21 ods. 3 smernice 85/611/EHS týkajúci sa prevoditeľných cenných papierov obsahujúcich derivát sa chápe ako odkaz na finančné nástroje, ktoré spĺňajú kritériá uvedené v článku 2 ods. 1 tejto smernice a ktoré obsahujú prvok spĺňajúci tieto kritériá:

               a)

               na základe vlastností tohto prvku sa niektoré alebo aj všetky peňažné toky, ktoré sa inak vyžadujú v prevoditeľnom cennom papieri predstavujúcom základnú zmluvu, môžu upravovať podľa špecifikovanej úrokovej sadzby, ceny finančného nástroja, výmenného kurzu mien, indexu cien alebo sadzieb, úverového ratingu alebo úverového indexu, prípadne iných ukazovateľov, a teda odlišovať podobne ako samostatné deriváty;

               b)

               jeho ekonomické charakteristiky a riziká nie sú úzko prepojené s ekonomickými charakteristikami a rizikami základnej zmluvy;

               c)

               má významný vplyv na rizikový profil a oceňovanie prevoditeľného cenného papiera.

         2.   Nástroje peňažného trhu, ktoré spĺňajú kritériá uvedené v článku 3 ods. 2 a všetky kritériá uvedené v článku 4 ods. 1 a 2 a ktoré obsahujú prvok spĺňajúci kritériá uvedené v odseku 1 tohto článku, sa považujú za nástroje peňažného trhu obsahujúce derivát.
   3.   Prevoditeľný cenný papier sa nepovažuje za prevoditeľný cenný papier s vloženým derivátom v prípade, že obsahuje prvok, ktorý je zmluvne prevoditeľný nezávisle od prevoditeľného cenného papiera alebo nástroja peňažného trhu. Takýto prvok sa pokladá za osobitný finančný nástroj.
   Článok 11

      Ustanovenie článku 21 ods. 2 smernice 85/611/EHS

   Postupy a nástroje zamerané na účinnú správu portfólia
   1.   Odkaz v článku 21 ods. 2 smernice 85/611/EHS na techniky a nástroje súvisiace s prevoditeľnými cennými papiermi, slúžiace na efektívne riadenie portfólia, sa chápe ako odkaz na techniky a nástroje spĺňajúce tieto kritériá:

               a)

               sú ekonomicky primerané, t. j. realizované nákladovo efektívnym spôsobom;

               b)

               využívajú sa na dosiahnutie jedného alebo viacerých z týchto osobitných cieľov:

                           i)

                           znižovanie rizík;

                           ii)

                           znižovanie nákladov;

                           iii)

                           vytváranie ďalšieho kapitálu a príjmov PKIPCP s úrovňou rizika, ktorá je v súlade s rizikovým profilom predmetného PKIPCP a s pravidlami diverzifikácie rizík podľa článku 22 smernice 85/611/EHS;

               c)

               s nimi súvisiace riziká sú primerane ošetrené v rámci procesu riadenia rizika konkrétneho PKIPCP.

         2.   Techniky a nástroje, ktoré spĺňajú kritériá uvedené v odseku 1 a ktoré sa vzťahujú na nástroje peňažného trhu, sa považujú za techniky a nástroje vzťahujúce sa na nástroje peňažného trhu slúžiace na efektívne riadenie správy portfólia v zmysle článku 21 ods. 2 smernice 85/611/EHS.
   Článok 12

      Ustanovenie článku 22a ods. 1 smernice 85/611/EHS

   PKIPCP replikujúci index
   1.   Odkaz v článku 22a ods. 1 smernice 85/611/EHS týkajúci sa kopírovania zloženia indexu akcií alebo dlhových cenných papierov sa chápe ako odkaz na kopírovanie zloženia podkladových aktív indexu vrátane použitia derivátov alebo iných techník a nástrojov uvedených v článku 21 ods. 2 smernice 85/611/EHS a článku 11 tejto smernice.
   2.   Odkazom na index, ktorého zloženie je dostatočne diverzifikované, v článku 22a ods. 1 prvej zarážke smernice 85/611/EHS sa rozumie odkaz na index, ktorý spĺňa pravidlá diverzifikácie rizika v článku 22a predmetnej smernice.
   3.   Odkaz v druhej zarážke článku 22a ods. 1 smernice 85/611/EHS týkajúci sa indexu predstavujúceho primeraný základ (benchmark) sa chápe ako odkaz na index, ktorého poskytovateľ uplatňuje uznávanú metodológiu, v dôsledku čoho nedochádza k vylúčeniu dôležitého emitenta z trhu, na ktorý sa vzťahuje.
   4.   Odkaz v tretej zarážke článku 22a ods. 1 smernice 85/611/EHS týkajúci sa uverejňovania indexu primeraným spôsobom sa chápe ako odkaz na index spĺňajúci tieto kritériá:

               a)

               je verejne dostupný;

               b)

               poskytovateľ indexu je nezávislý od PKIPCP kopírujúceho index.

         Na základe ustanovenia v písmene b) sa nevylučuje účasť poskytovateľov indexu a PKIPCP v rámci rovnakej ekonomickej skupiny, pod podmienkou uplatňovania účinných opatrení týkajúcich sa riešenia prípadov konfliktu záujmov.
   Článok 13
   Transpozícia
   1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 23. marca 2008. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení a tabuľku zhody medzi týmito ustanoveniami a touto smernicou.
   Tieto ustanovenia uplatňujú od 23. júla 2008.
   Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Spôsob odkazu určia členské štáty.
   2.   Členské štáty oznámia Komisii znenia hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   Článok 14
   Nadobudnutie účinnosti
   Táto smernica nadobúda účinnosť tretím dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 15
   Adresáti
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Bruseli 19. marca 2007

            Za Komisiu

         Charlie McCREEVY

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 375, 31.12.1985, s. 3. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2005/1/ES (Ú. v. EÚ L 79, 24.3.2005, s. 9).


title: Smernica Komisie 2009/94/ES z  31. júla 2009 , ktorou sa mení a dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES s cieľom zaradiť kyselinu trihydrogenboritú ako aktívnu látku do prílohy I k uvedenej smernici (Text s významom pre EHP)

text:
               1.8.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 201/50

      SMERNICA KOMISIE 2009/94/ES
   z 31. júla 2009,
   ktorou sa mení a dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES s cieľom zaradiť kyselinu trihydrogenboritú ako aktívnu látku do prílohy I k uvedenej smernici
   (Text s významom pre EHP)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES zo 16. februára 1998 o uvádzaní biocídnych výrobkov na trh (1), a najmä na jej článok 16 ods. 2 druhý pododsek,
   keďže:

               (1)

               V nariadení Komisie (ES) č. 1451/2007 zo 4. decembra 2007 o druhej fáze desaťročného pracovného programu uvedeného v článku 16 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádzaní biocídnych výrobkov na trh (2) sa ustanovuje zoznam aktívnych látok, ktoré sa majú posúdiť na účely ich prípadného zaradenia do prílohy I, I A alebo I B k smernici 98/8/ES. Tento zoznam zahŕňa kyselinu trihydrogenboritú.

               (2)

               Podľa nariadenia (ES) č. 1451/2007 sa kyselina trihydrogenboritá hodnotila v súlade s článkom 11 ods. 2 smernice 98/8/ES na využívanie vo výrobkoch typu 8, ktorými sú prostriedky na ochranu dreva, ako sa vymedzuje v prílohe V k smernici 98/8/ES.

               (3)

               Holandsko určené ako spravodajský členský štát predložilo Komisii 7. júla 2006 v súlade s článkom 14 ods. 4 a 6 nariadenia (ES) č. 1451/2007 správu príslušného orgánu spolu s odporúčaním.

               (4)

               Členské štáty a Komisia preskúmali uvedenú správu príslušného orgánu. V súlade s článkom 15 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1451/2007 sa výsledky preskúmania začlenili do hodnotiacej správy 20. februára 2009 v rámci Stáleho výboru pre biocídne výrobky.

               (5)

               Z vykonaných preskúmaní vyplýva, že sa dá očakávať, že biocídne výrobky používané ako prostriedky na ochranu dreva a obsahujúce kyselinu trihydrogenboritú vyhovujú požiadavkám ustanoveným v článku 5 smernice 98/8/ES. Je preto vhodné, aby sa kyselina trihydrogenboritá zaradila do prílohy I a aby sa tým v súlade s článkom 16 ods. 3 smernice 98/8/ES vo všetkých členských štátoch zabezpečila možnosť vydávať, upravovať alebo rušiť povolenia na biocídne výrobky používané ako prostriedky na ochranu dreva a obsahujúce kyselinu trihydrogenboritú.

               (6)

               V prípade miestneho ošetrovania dreva vo vonkajšom prostredí a v prípade ošetreného dreva vystaveného vplyvom počasia sa však zistili neprijateľné riziká. Preto by sa povolenia na uvedené použitia nemali vydávať, kým sa na základe zaslaných údajov nepotvrdí, že uvedené výrobky sa môžu používať bez toho, aby predstavovali neprijateľné riziko pre životné prostredie.

               (7)

               Na úrovni Spoločenstva sa nehodnotili všetky možné použitia. Preto je vhodné, aby členské štáty posúdili tieto riziká pre prostredia a populácie, ktoré sa na úrovni Spoločenstva reprezentatívne nezahrnuli do hodnotenia rizika, a pri vydávaní povolení výrobkom zabezpečili prijatie vhodných opatrení alebo zavedenie osobitných podmienok s cieľom zmierniť zistené riziká na prijateľnú úroveň.

               (8)

               Vzhľadom na závery hodnotiacej správy je vhodné vyžadovať, aby sa pri povoľovaní výrobkov obsahujúcich kyselinu trihydrogenboritú a používaných ako prostriedky na ochranu dreva uplatňovali osobitné opatrenia na zmiernenie možného rizika. Mali by sa predovšetkým prijať primerané opatrenia zamerané na ochranu pôdneho a vodného prostredia, keďže počas hodnotenia sa zistilo, že tieto výrobky predstavujú pre uvedené prostredia neprijateľné riziko. Výrobky by sa takisto mali používať s vhodnými ochrannými prostriedkami, ak sa riziko, ktoré podľa zistení tieto výrobky predstavujú pre profesijných alebo priemyselných používateľov, nemôže znížiť iným spôsobom.

               (9)

               Je dôležité uplatňovať ustanovenia tejto smernice súbežne vo všetkých členských štátoch, aby sa na trhu zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie s biocídnymi výrobkami obsahujúcimi aktívnu látku kyselinu trihydrogenboritú a aby sa uľahčilo riadne fungovanie trhu s biocídnymi výrobkami vo všeobecnosti.

               (10)

               Kým sa aktívna látka zaradí do prílohy I, malo by uplynúť primerané obdobie, aby sa členským štátom a iným zainteresovaným stranám umožnilo pripraviť sa na plnenie nových požiadaviek, ktoré zo zaradenia vyplynú, a aby sa zabezpečilo, že žiadatelia s pripravenou dokumentáciou budú mať možnosť úplne využiť desaťročné obdobie ochrany údajov, ktoré v súlade s článkom 12 ods. 1 písm. c) bodom ii) smernice 98/8/ES začína plynúť dňom zaradenia aktívnej látky do prílohy.

               (11)

               Po zaradení aktívnej látky do prílohy by členské štáty mali mať k dispozícii primerané obdobie na implementáciu článku 16 ods. 3 smernice 98/8/ES, a najmä na vydávanie, upravovanie alebo zrušenie povolení na biocídne výrobky vo výrobkoch typu 8 obsahujúce kyselinu trihydrogenboritú s cieľom zabezpečiť ich súlad so smernicou 98/8/ES.

               (12)

               Smernica 98/8/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

               (13)

               Opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre biocídne výrobky,

         PRIJALA TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Príloha I k smernici 98/8/ES sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tejto smernici.
   Článok 2
   1.   Členské štáty prijmú a uverejnia najneskôr do 31. augusta 2010 zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou.
   Uvedené ustanovenia sa uplatňujú od 1. septembra 2011.
   Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
   2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   Článok 3
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 4
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Bruseli 31. júla 2009

            Za Komisiu

         Stavros DIMAS

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 123, 24.4.1998, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 325, 11.12.2007, s. 3.

      PRÍLOHA
      V prílohe I k smernici 98/8/ES sa vkladá táto položka č. 22:

                     Číslo

                     Všeobecný názov

                     Názov podľa IUPAC
                     Identifikačné čísla

                     Minimálna čistota aktívnej látky v biocídnom výrobku uvedenom na trh

                     Dátum zaradenia do prílohy

                     Konečný termín na dosiahnutie súladu s článkom 16 ods. 3
                     (okrem výrobkov obsahujúcich viac ako jednu aktívnu látku, pre ktoré sa termín na dosiahnutie súladu s článkom 16 ods. 3 vymedzí v poslednom z rozhodnutí o zaradení ich aktívnych látok do prílohy)

                     Dátum ukončenia platnosti zaradenia do prílohy

                     Typ výrobku

                     Osobitné ustanovenia (1)

                     „22

                     kyselina trihydrogenboritá

                     kyselina trihydrogenboritá
                     EC č.: 233-139-2
                     CAS č.: 10043-35-3

                     990 g/kg

                     1. septembra 2011

                     31. augusta 2013

                     31. augusta 2021

                     8

                     Pri posudzovaní žiadostí o povolenie výrobku v súlade s článkom 5 a prílohou VI členské štáty posudzujú, ak je to v prípade konkrétneho výrobku relevantné, populácie, ktoré môžu byť vystavené výrobku, a použitie alebo expozičné scenáre, ktoré sa na úrovni Spoločenstva reprezentatívne nezahrnuli do hodnotenia rizika.
                     Pri vydávaní povolení výrobkom členské štáty posúdia riziká a následne zabezpečia prijatie vhodných opatrení alebo zavedenie osobitných podmienok s cieľom zmierniť zistené riziká.
                     Povolenie sa môže vydať, ak sa na základe žiadosti preukáže, že riziká možno znížiť na prijateľné úrovne.
                     Členské štáty zabezpečia, aby sa povolenia udeľovali iba za týchto podmienok:

                                 1.

                                 Výrobky schválené na priemyselné a profesné využitie sa musia používať s vhodnými osobnými ochrannými prostriedkami, ak sa v žiadosti o povolenie výrobku nepreukáže, že riziko, ktoré tieto výrobky predstavujú pre priemyselných a/alebo profesných používateľov, možno znížiť na prijateľnú úroveň iným spôsobom.

                                 2.

                                 Vzhľadom na riziká, ktoré podľa zistení tieto výrobky predstavujú pre pôdne a vodné prostredie, sa výrobky nepovoľujú na účely miestneho ošetrovania dreva vo vonkajšom prostredí alebo dreva vystaveného vplyvom počasia okrem prípadov, keď sa predložia údaje na preukázanie toho, že výrobok spĺňa podmienky podľa článku 5 a prílohy VI, pričom sa v prípade potreby uplatnia primerané opatrenia na zmiernenie rizika. Najmä na etiketách a/alebo kartách bezpečnostných údajov výrobkov povolených na priemyselné využitie sa uvádza, že čerstvo ošetrené drevo sa po ošetrení musí skladovať chránené pred zrážkami a/alebo na nepriepustnom tvrdom povrchu, aby sa predišlo priamym únikom do pôdy alebo vody, a že všetky úniky sa musia zachytiť na účely opätovného použitia alebo likvidácie.“

         (1)  V záujme implementácie spoločných princípov uvedených v prílohe VI sú obsah a závery hodnotiacich správ k dispozícii na internetovej stránke Komisie: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm