title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/111/ES zo 16. septembra 2009 , ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2007/64/ES, pokiaľ ide o banky pridružené k ústredným inštitúciám, niektoré položky vlastných zdrojov, veľkú majetkovú angažovanosť, mechanizmy dohľadu a krízové riadenie (Text s významom pre EHP)

text:
               17.11.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 302/97

      SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2009/111/ES

   zo 16. septembra 2009,
   ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2007/64/ES, pokiaľ ide o banky pridružené k ústredným inštitúciám, niektoré položky vlastných zdrojov, veľkú majetkovú angažovanosť, mechanizmy dohľadu a krízové riadenie
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 47 ods. 2,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
   so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (2),
   po porade s Výborom regiónov,
   konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (3),
   keďže:

               (1)

               V súlade s Európskou radou a závermi rady ECOFIN a medzinárodnými iniciatívami, ako napríklad nedávny samit G20 2. apríla 2009, táto smernica predstavuje prvý dôležitý krok v súvislosti s riešením nedostatkov, ktoré nastali z dôvodu finančnej krízy, po ktorom budú nasledovať ďalšie iniciatívy, ktoré Komisia oznámila a stanovila vo svojom oznámení zo 4. marca 2009 s názvom „Stimuly na oživenie hospodárstva v Európe“.

               (2)

               Článkom 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES zo 14. júna 2006 o začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií (4) sa členským štátom umožňuje, aby ustanovili osobitné režimy obozretného podnikania pre úverové inštitúcie, ktoré sú trvalo pridružené k ústrednému orgánu od 15. decembra 1977, za predpokladu, že tieto režimy boli zavedené do vnútroštátnych právnych predpisov do 15. decembra 1979. Tieto lehoty bránia členským štátom, a to najmä tým, ktoré pristúpili k Európskej únii od roku 1980, zaviesť alebo zachovať rovnaké režimy pre podobné pridruženia úverových inštitúcií, ktoré boli zriadené na ich územiach. Je preto vhodné zrušiť lehoty stanovené v článku 3 uvedenej smernice s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky hospodárskej súťaže pre úverové inštitúcie v členských štátoch. Výbor európskych orgánov bankového dohľadu by mal poskytnúť usmernenia, aby sa v tejto súvislosti podporilo zosúlaďovanie postupov dohľadu.

               (3)

               Hybridné kapitálové nástroje hrajú dôležitú úlohu pri priebežnom riadení kapitálu úverových inštitúcií. Tieto nástroje umožňujú úverovým inštitúciám dosiahnuť diverzifikovanú kapitálovú štruktúru a získať prístup k širokému okruhu finančných investorov. Dňa 28. októbra 1998 prijal Bazilejský výbor pre bankový dohľad dohodu o kritériách prípustnosti, ako aj o limitoch zahrnutia určitých druhov hybridných kapitálových nástrojov do pôvodných vlastných zdrojov úverových inštitúcií.

               (4)

               Je preto dôležité stanoviť kritériá prípustnosti, ktoré tieto kapitálové nástroje musia splniť, aby sa mohli použiť ako pôvodné vlastné zdroje úverových inštitúcií, a zosúladiť ustanovenia smernice 2006/48/ES s touto dohodou. Zmeny a doplnenia prílohy XII k smernici 2006/48/ES priamo vyplývajú z ustanovenia týchto kritérií. Pôvodné vlastné zdroje uvedené v článku 57 písm. a) smernice 2006/48/ES by mali zahŕňať všetky nástroje, ktoré sa podľa vnútroštátnych právnych predpisov považujú za vlastné imanie, pri likvidácii sa považujú za rovnocenné s kmeňovými akciami a pri bežnej činnosti sa dajú v plnom rozsahu použiť na pokrytie strát ako rovnocenné kmeňovým akciám. Malo by byť možné, aby tieto nástroje zahŕňali nástroje, ktoré poskytujú prioritné práva pri výplate dividend na nekumulatívnom základe pod podmienkou, že sa na ne vzťahuje článok 22 smernice Rady 86/635/EHS z 8. decembra 1986 o ročnej účtovnej závierke a konsolidovaných účtoch bánk a iných finančných inštitúcií (5), pri likvidácii sú rovnocenné kmeňovým akciám a pri bežnej činnosti sa dajú v plnom rozsahu použiť na pokrytie strát ako rovnocenné kmeňovým akciám. Pôvodné vlastné zdroje uvedené v článku 57 písm. a) smernice 2006/48/ES by mali zahŕňať aj akékoľvek iné nástroje podľa podmienok úverovej inštitúcie vyplývajúcich zo zákona pri zohľadnení osobitnej štruktúry podielových fondov, družstiev a podobných inštitúcií a ktoré sa považujú za ekvivalentné kmeňovým akciám, najmä pokiaľ ide o ich kapitálové vlastnosti súvisiace s absorpciou strát. Nástroje, ktoré nie sú pri likvidácii rovnocenné kmeňovým akciám alebo ktoré sa nedajú pri bežnej činnosti použiť na pokrytie strát ako rovnocenné kmeňovým akciám, by mali patriť do kategórie hybridných nástrojov uvedených v článku 57 písm. ca) smernice 2006/48/ES.

               (5)

               V snahe predísť zlyhaniu trhov a zabezpečiť kontinuitu celkovej úrovne vlastných zdrojov je vhodné vymedziť osobitný prechodný mechanizmus pre nový režim kapitálových nástrojov. Hneď ako sa obnoví stabilita, mala by sa kvalita pôvodných vlastných zdrojov ďalej rozšíriť. Najneskôr do 31. decembra 2011 by Komisia mala v tejto súvislosti predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu spolu s prípadnými vhodnými návrhmi.

               (6)

               Na účely posilnenia rámca Spoločenstva pre riadenie kríz je dôležité, aby príslušné orgány efektívne koordinovali svoju činnosť s ostatnými príslušnými orgánmi, a podľa potreby s centrálnymi bankami, a to aj s cieľom zmierňovania systematického rizika. V záujme zlepšenia efektívnosti dohľadu nad obozretným podnikaním bankovej skupiny na konsolidovanom základe by mali byť činnosti dohľadu koordinované účinnejším spôsobom. Mali by sa preto zriadiť kolégiá orgánov dohľadu. Zriadenie kolégií orgánov dohľadu by nemalo mať vplyv na práva a povinnosti príslušných orgánov podľa smernice 2006/48/ES. Ich zriadenie by malo predstavovať nástroj lepšej spolupráce, ktorou dosiahnu príslušné orgány dohodu o hlavných úlohách dohľadu. Kolégiá orgánov dohľadu by mali uľahčiť vykonávanie priebežného dohľadu a zvládnutie krízových situácií. Orgán konsolidovaného dohľadu by mal mať spolu s ostatnými členmi kolégia možnosť rozhodnúť o organizovaní zasadnutí alebo činností, ktoré nie sú predmetom všeobecného záujmu, a teda stanoviť účasť podľa potreby.

               (7)

               Mandáty príslušných orgánov by mali primerane zohľadniť dimenziu Spoločenstva. Príslušné orgány by mali preto náležite zvážiť vplyv svojich rozhodnutí na stabilitu finančného systému vo všetkých ostatných dotknutých členských štátoch. Ak sa vo vnútroštátnych právnych predpisoch neustanovuje inak, táto zásada by nemala príslušné orgány právne zaväzovať k dosiahnutiu konkrétneho výsledku, ale by sa mala skôr chápať ako všeobecný cieľ na podporu finančnej stability v celej Európskej únii.

               (8)

               Príslušné orgány by mali byť schopné zapojiť sa do kolégií zriadených na účely dohľadu nad úverovými inštitúciami, ktorých materský subjekt má sídlo v tretej krajine. Výbor európskych orgánov bankového dohľadu by mal podľa potreby poskytnúť usmernenia a odporúčania s cieľom zlepšiť zbližovanie postupov dohľadu podľa smernice 2006/48/ES. S cieľom zabrániť nezrovnalostiam a regulačnej arbitráži, ktoré by mohli vzniknúť v dôsledku rozdielov v prístupe a v pravidlách rôznych kolégií a uplatňovania právomocí členskými štátmi, by mal Výbor európskych orgánov bankového dohľadu vypracovať usmernenia o postupoch a pravidlách kolégií.

               (9)

               Článkom 129 ods. 3 smernice 2006/48/ES by sa nemalo meniť rozdelenie právomocí medzi príslušnými orgánmi dohľadu na konsolidovanom, subkonsolidovanom a individuálnom základe.

               (10)

               Nedostatočná výmena informácií medzi príslušným orgánom domovského štátu a príslušným orgánom hostiteľského štátu sa môže prejaviť ako škodlivá pre finančnú stabilitu v hostiteľských členských štátoch. Právo na informácie orgánov dohľadu hostiteľského štátu, najmä pri kríze dôležitých pobočiek, je preto potrebné posilniť. Na tento účel by sa mal vymedziť pojem dôležité pobočky. Príslušné orgány by mali zasielať informácie, ktoré sú dôležité z hľadiska výkonu úloh centrálnych bánk a ministerstiev financií v súvislosti s finančnými krízami a zmierňovaním systematického rizika.

               (11)

               Súčasné dohovory týkajúce sa dohľadu by mali byť závisieť od ďalšieho vývoja. Kolégiá orgánov dohľadu predstavujú ďalší a významný krok smerom k zefektívňovaniu spolupráce a konvergencie v oblasti dohľadu v Európskej únii.

               (12)

               Spolupráca orgánov dohľadu, ktoré sa prostredníctvom kolégií zaoberajú skupinami a holdingovými spoločnosťami, ako aj ich dcérskymi spoločnosťami a pobočkami, predstavuje fázu vo vývoji smerom k ďalšej regulačnej konvergencii a integrácii dohľadu. Vzájomná dôvera medzi orgánmi dohľadu a rešpektovanie ich príslušných právomocí má zásadný význam. V prípade konfliktu medzi členmi kolégia v súvislosti s týmito rozdielnymi právomocami majú zásadný význam nestranné a nezávislé odporúčania, ako aj mechanizmy mediácie a riešenia konfliktov na úrovni Spoločenstva.

               (13)

               Kríza na medzinárodnom finančnom trhu ukázala, že je vhodné ďalej preskúmať potrebu reformy modelov regulácie a monitorovania finančného sektora Európskej únie.

               (14)

               Komisia vo svojom oznámení z 29. októbra 2008 s názvom „Od finančnej krízy k ozdraveniu: Európsky akčný rámec“ oznámila, že zriadila skupinu odborníkov, ktorú vedie Jacques de Larosière (de Larosièrova skupina), aby posúdila riadenie európskych finančných inštitúcií s cieľom zabezpečiť obozretnosť, riadne fungovanie trhov a intenzívnejšiu európsku spoluprácu pri dohľade nad finančnou stabilitou, mechanizmus včasného varovania a riadenia kríz vrátane riadenia cezhraničných a medzisektorových rizík a aby sa tiež zamerala na spoluprácu medzi Európskou úniou a ďalšími významnými jurisdikciami v záujme pomoci pri zabezpečení finančnej stability na globálnej úrovni.

               (15)

               V záujme dosiahnutia potrebnej úrovne konvergencie dohľadu a spolupráce na úrovni Európskej únie, ako aj podpory stability finančného systému, sú veľmi potrebné ďalšie všestranné reformy modelov regulácie a monitorovania finančného sektora Európskej únie, ktoré by Komisia mala urýchlene zaviesť, pričom by mala dôkladne zvážiť závery prezentované de Larosièrovou skupinou dňa 25. februára 2009.

               (16)

               Komisia by mala do 31. decembra 2009 podať správu Európskemu parlamentu a Rade o akýchkoľvek zisteniach v tejto súvislosti a predložiť vhodné právne predpisy potrebné na riešenie zistených nedostatkov v súvislosti s ustanoveniami týkajúcimi sa ďalšej integrácie v oblasti dohľadu, pričom by zohľadnila skutočnosť, že silnejšia úloha systému dohľadu na úrovni Európskej únie by sa mala dosiahnuť do 31. decembra 2011.

               (17)

               Nadmerná koncentrácia expozícií voči jednému klientovi alebo skupine prepojených klientov môže mať za následok neprijateľné riziko straty. Takáto situácia by sa mohla považovať za ohrozenie platobnej schopnosti úverovej inštitúcie. Monitorovanie a kontrola veľkej majetkovej angažovanosti úverovej inštitúcie by mali byť preto neoddeliteľnou súčasťou jej dohľadu.

               (18)

               Súčasný režim veľkej majetkovej angažovanosti pochádza z roku 1992. Existujúce požiadavky na veľkú majetkovú angažovanosť uvedené v smernici 2006/48/ES a v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/49/ES zo 14. júna 2006 o kapitálovej primeranosti investičných spoločností a úverových inštitúcií (6) by sa mali preto prehodnotiť.

               (19)

               Keďže úverové inštitúcie sú na vnútornom trhu zapojené v priamej hospodárskej súťaži, základné pravidlá monitorovania a kontroly veľkej majetkovej angažovanosti úverových inštitúcií by sa mali ďalej zosúladiť. S cieľom znížiť administratívne zaťaženie úverových inštitúcií by sa mal znížiť počet možností pre členské štáty, pokiaľ ide o veľkú majetkovú angažovanosť.

               (20)

               Pri posudzovaní existencie skupiny prepojených klientov, a tým expozícií predstavujúcich jediné riziko, je dôležité zohľadniť aj riziká vyplývajúce zo spoločného zdroja významného financovania poskytnutého úverovou inštitúciou alebo investičnou spoločnosťou samotnou, jej finančnou skupinou alebo jej prepojenými stranami.

               (21)

               Hoci je žiaduce založiť výpočet hodnoty expozície na výpočte ustanovenom na účely minimálnych požiadaviek na vlastné zdroje, je vhodné prijať pravidlá monitorovania veľkej majetkovej angažovanosti bez uplatnenia váženia rizík alebo stanovenia stupňov rizík. Postupy zmierňovania úverového rizika uplatňované v režime solventnosti boli navyše navrhnuté na základe predpokladu dobre diverzifikovaného úverového rizika. V prípade veľkej majetkovej angažovanosti, ktorá sa týka koncentrácie rizika voči jedinému klientovi, kreditné riziko dobre diverzifikované nie je. Účinky týchto postupov by mali preto podliehať zárukám obozretného podnikania. V súvislosti s tým je potrebné stanoviť účinnú realizáciu náhrady zabezpečenia na účely veľkej majetkovej angažovanosti.

               (22)

               Keďže strata vyplývajúca z expozície voči úverovým inštitúciám alebo investičnej spoločnosti môže byť rovnako ťažká ako strata z akejkoľvek inej expozície, s týmito expozíciami by sa malo zaobchádzať a mali by sa oznamovať tak, ako akékoľvek iné expozície. Zaviedol sa však alternatívny kvantitatívny limit na zmiernenie neúmerného vplyvu takéhoto prístupu na menšie inštitúcie. Okrem toho sú vyňaté aj veľmi krátkodobé angažovanosti týkajúce sa prevodu peňazí vrátane uskutočňovania platobných služieb, služieb zúčtovania, vyrovnania a správy cenných papierov pre klientov, aby sa uľahčilo bezproblémové fungovanie finančných trhov a s tým spojenej infraštruktúry. Tieto služby zahŕňajú napríklad hotovostné zúčtovanie a vyrovnanie a podobné činnosti na uľahčenie vyrovnania. Súvisiace angažovanosti zahŕňajú angažovanosti, ktoré nemožno predvídať, a preto nemôžu byť pod plnou kontrolou úverovej inštitúcie, okrem iného zostatky na medzibankových účtoch, ktoré vyplývajú z platieb klientov vrátane pripísaných alebo odpísaných poplatkov a úrokov a z ďalších platieb za služby klientom, ako aj poskytnutý či prijatý kolaterál.

               (23)

               Ustanovenia smernice 2006/48/ES týkajúce sa externých ratingových agentúr (External Credit Assessment Institutions – ECAI) by mali byť v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1060/2009 zo 16. septembra 2009 o ratingových agentúrach (7). Najmä Výbor európskych orgánov bankového dohľadu by mal prehodnotiť svoje usmernenia týkajúce sa uznávania externých ratingových agentúr (ECAI), aby sa zabránilo duplicitnej činnosti a znížila sa záťaž spojená s postupom uznávania vtedy, keď je ECAI registrovaná ako ratingová agentúra (Credit Rating Agency – CRA) na úrovni Spoločenstva.

               (24)

               Je dôležité, aby sa odstránil nesúlad medzi záujmami podnikov, ktoré spracujú úvery do podoby obchodovateľných cenných papierov a iných finančných nástrojov (originátori alebo sponzori), a záujmami podnikov, ktoré investujú do týchto cenných papierov alebo nástrojov (investori). Je tiež dôležité, aby záujmy originátora alebo sponzora boli zosúladené so záujmami investorov. Na tieto účely by si originátor alebo sponzor mal ponechať významný podiel v podkladových aktívach. Z uvedeného dôvodu je nevyhnutné, aby si originátori alebo sponzori ponechali expozíciu voči riziku v prípade predmetných úverov. Všeobecnejšie, sekuritizačné transakcie by nemali byť štruktúrované takým spôsobom, aby sa zabraňovalo uplatneniu požiadaviek na ponechanie, najmä prostredníctvom poplatkov alebo prémiovej štruktúry alebo oboch týchto spôsobov. Takéto ponechanie by malo byť uplatniteľné vo všetkých situáciách, kde dochádza k naplneniu ekonomickej podstaty sekuritizácie v zmysle jej vymedzenia v smernici 2006/48/ES bez ohľadu na to, aké právne štruktúry alebo nástroje sa na to použijú. Najmä v tých prípadoch, keď sa kreditné riziko prenáša prostredníctvom sekuritizácie, by sa mali investori rozhodovať len s náležitou starostlivosťou, k čomu potrebujú primerané informácie o sekuritizáciách.

               (25)

               Opatrenia zamerané na riešenie potenciálneho nesúladu medzi týmito štruktúrami musia byť konzistentné a ucelené vo všetkých relevantných právnych predpisoch vzťahujúcich sa na finančný sektor; Komisia by mala vypracovať príslušné legislatívne návrhy s cieľom zabezpečiť túto konzistentnosť a ucelenosť. Viacnásobné uplatnenie požiadaviek na ponechanie by nemalo byť možné. Pre akúkoľvek sekuritizáciu postačuje, ak aspoň originátor, sponzor alebo pôvodný veriteľ podlieha požiadavkám. Podobne, ak sekuritizačné transakcie obsahujú sekuritizácie ako podklad, požiadavky na ponechanie by sa mali uplatňovať len na sekuritizácie, ktoré sú predmetom investície. Odkúpené pohľadávky by nemali byť predmetom požiadaviek na ponechanie, ak vznikajú z podnikateľskej činnosti, ak sú prevedené alebo diskontované s cieľom financovať takúto činnosť. Príslušné orgány by mali uplatniť rizikovú váhu v súvislosti s neplnením povinnosti náležitej starostlivosti a povinnosti riadenia rizika v súvislosti so sekuritizáciou v prípade nezanedbateľných porušení politík a postupov, ktoré sú rozhodujúce pre analýzu podkladových rizík.

               (26)

               Vedúci predstavitelia skupiny G20 vyzvali vo vyhlásení o posilnení finančného systému z 2. apríla 2009 Bazilejský výbor pre bankový dohľad a orgány, aby do roku 2010 zvážili požiadavky o náležitej starostlivosti a kvantitatívneho ponechania v súvislosti so sekuritizáciou. Vzhľadom na tento medzinárodný vývoj a s cieľom čo najlepšieho zmiernenia systematického rizika plynúceho zo sekuritizačných trhov Komisia pred koncom roka 2009 a po konzultácii s Výborom európskych orgánov bankového dohľadu by mala rozhodnúť, či by sa malo navrhnúť zvýšenie požiadaviek na ponechanie a či metódy výpočtu požiadaviek na ponechanie napĺňajú cieľ lepšieho zosúladenia záujmov originátorov alebo sponzorov a investorov.

               (27)

               Náležitá starostlivosť by sa mala využiť na riadne posúdenie rizika vyplývajúceho zo sekuritizačnej angažovanosti v prípade obchodnej i neobchodnej knihy. Okrem toho musia byť povinnosti vyplývajúce z náležitej starostlivosti primerané. Postupy náležitej starostlivosti by mali prispievať k budovaniu väčšej dôvery medzi originátormi, sponzormi a investormi. Preto sa vyžaduje, aby sa riadne zverejňovali dôležité informácie týkajúce sa náležitej starostlivosti.

               (28)

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby príslušné orgány mali k dispozícii dostatočný personál a dostatok zdrojov na plnenie svojich povinností v oblasti dohľadu podľa smernice 2006/48/ES a aby zamestnanci zaoberajúci sa dohľadom nad úverovými inštitúciami v súlade s uvedenou smernicou mali primerané znalosti a skúsenosti na výkon im pridelených povinností.

               (29)

               Príloha III k smernici 2006/48/ES by sa mala upraviť s cieľom spresniť určité ustanovenia v záujme zlepšenia zbližovania postupov dohľadu.

               (30)

               Vývoj trhu v poslednom období poukázal na skutočnosť, že riadenie likvidity predstavuje rozhodujúci faktor zdravia úverových inštitúcií a ich pobočiek. Kritériá stanovené v prílohách V a XI k smernici 2006/48/ES by sa mali posilniť s cieľom zosúladiť tieto ustanovenia s prácou vykonávanou Výborom európskych orgánov bankového dohľadu a Bazilejským výborom pre bankový dohľad.

               (31)

               Opatrenia potrebné na vykonávanie smernice 2006/48/ES by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (8).

               (32)

               Komisia by predovšetkým mala byť splnomocnená na vykonanie zmien a doplnení prílohy III k smernici 2006/48/ES s cieľom zohľadniť vývoj na finančných trhoch alebo v účtovných normách či požiadavkách zohľadňujúcich právne predpisy Spoločenstva, alebo so zreteľom na zbližovanie postupov dohľadu. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť nepodstatné prvky smernice 2006/48/ES, musia sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou, ustanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES.

               (33)

               Finančná kríza ukázala, že je potrebná lepšia analýza problémov s obozretnosťou na makroúrovni a reakcia na tieto problémy, ktoré sú na rozhraní medzi makroekonomickou politikou a reguláciou finančného systému. Bude potrebné, aby zahŕňala preskúmanie opatrení, ktoré zmiernia výkyvy hospodárskeho cyklu vrátane potreby úverových inštitúcií v správnom čase vybudovať proticyklické rezervy, ktoré by sa mohli využiť počas hospodárskeho poklesu, čo môže zahŕňať možnosť budovania dodatočných rezerv, dynamickú tvorbu opravných položiek a možnosť znižovania kapitálových rezerv počas náročných periód, čo umožní primerané zabezpečenie kapitálu počas cyklu; preskúmanie dôvodov, z ktorých vychádza výpočet kapitálových požiadaviek v smernici 2006/48/ES; a preskúmanie dodatočných opatrení týkajúcich sa požiadaviek súvisiacich s rizikom pre úverové inštitúcie s cieľom prispieť k tomu, aby sa obmedzilo vytváranie efektu zadlžovania v bankovom systéme.

               (34)

               Komisia by preto do 31. decembra 2009 mala preskúmať smernicu 2006/48/ES ako celok s cieľom riešiť tieto otázky a predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu spolu s prípadnými návrhmi.

               (35)

               S cieľom zabezpečiť finančnú stabilitu by Komisia mala zrevidovať a podať správu o opatreniach na posilnenie transparentnosti mimoburzových trhov s cieľom zmierniť riziká zmluvnej strany a všeobecne znížiť celkové riziká, napríklad prostredníctvom klíringu swapov na kreditné zlyhanie (credit default swaps – CDS) cez ústredné zmluvné strany (central counterparties – CCP). Malo by sa podporiť vytvorenie a rozvoj CCP v EÚ so zreteľom na vysoké štandardy prevádzky a obozretnosti a účinný dohľad. Komisia by mala zaslať svoju správu Európskemu parlamentu a Rade spolu s príslušnými návrhmi, pričom zohľadní v prípade potreby paralelné iniciatívy na globálnej úrovni.

               (36)

               Komisia by mala preskúmať uplatňovanie článku 113 ods. 4 smernice 2006/48/ES vrátane otázky, či by výnimky mali byť vo vnútroštátnej kompetencii. Komisia by mala o tom predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu spolu s vhodnými návrhmi. Výnimky a alternatívy by sa mali zrušiť v prípadoch, kde sa nepreukázala potreba v nich pokračovať s cieľom dosiahnuť jednotný súbor ucelených pravidiel v rámci celého Spoločenstva.

               (37)

               Pri hodnotení rizika by sa mali zohľadňovať osobitné charakteristiky mikroúverov a mal by sa podporiť rozvoj mikroúverov. Okrem toho by sa vzhľadom na nízku úroveň rozvoja mikroúverov malo podporiť vytvorenie primeraných ratingových systémov vrátane rozvoja štandardných ratingových systémov prispôsobených rizikám mikroúverových činností. Členské štáty by sa mali usilovať zabezpečiť, aby regulácia a dohľad nad obozretným podnikaním mikrofinančných inštitúcií boli na vnútroštátnej úrovni primerané.

               (38)

               Keďže ciele tejto smernice, a to najmä stanovenie pravidiel týkajúcich sa začatia a výkonu podnikania úverových inštitúcií a dohľadu nad ich obozretným podnikaním, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, pretože si vyžadujú harmonizáciu veľkého množstva rôznych predpisov, ktoré v súčasnosti platia v právnych systémoch rôznych členských štátov, ale ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

               (39)

               V súlade s bodom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva (9) sa členské štáty vyzývajú, aby pre seba a v záujme Spoločenstva vypracovali a zverejnili vlastné tabuľky, ktoré budú čo najlepšie vyjadrovať vzájomný vzťah medzi touto smernicou a opatreniami na jej transpozíciu.

               (40)

               Smernice 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2007/64/ES (10) by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

         PRIJALI TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Zmeny a doplnenia smernice 2006/48/ES
   Smernica 2006/48/ES sa týmto mení a dopĺňa takto:

               1.

               Článok 3 ods. 1 sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           úvodná veta prvého pododseku sa nahrádza takto:
                           „1.   Jedna alebo viac úverových inštitúcií, ktoré sa nachádzajú v tom istom členskom štáte a ktoré sú trvalo pridružené k ústrednému orgánu, ktorý nad nimi vykonáva dohľad a ktorý je zriadený v tom istom členskom štáte, môžu byť oslobodené od požiadaviek stanovených v článku 7 a článku 11 ods. 1, ak sa v ich vnútroštátnych právnych predpisoch stanovuje, že:“;

                           b)

                           druhý a tretí pododsek sa vypúšťajú.

               2.

               Článok 4 sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           bod 6 sa nahrádza takto:

                                       „6.

                                       ‚inštitúcie‘ na účely hlavy V kapitoly 2 oddielov 2, 3 a 5 sú inštitúcie, ako sú vymedzené v článku 3 ods. 1 písm. c) smernice 2006/49/ES;“

                           b)

                           bod 45 písm. b) sa nahrádza takto:

                                       „b)

                                       dve alebo viaceré fyzické alebo právnické osoby, medzi ktorými nie je nijaký vzťah kontroly v zmysle písmena a), ale ktoré sa majú považovať za také, ktoré vytvárajú jedno riziko, pretože sú natoľko prepojené, že ak sa jedna z nich dostane do finančných ťažkostí, najmä do ťažkostí s financovaním alebo splácaním, je pravdepodobné, že sa do ťažkostí s financovaním alebo splácaním dostane aj druhá, resp. všetky ostatné.“;

                           c)

                           dopĺňa sa tento bod:

                                       „48.

                                       ‚orgán konsolidovaného dohľadu‘ je príslušný orgán zodpovedný za výkon dohľadu na konsolidovanom základe nad materskými úverovými inštitúciami v EÚ a úverovými inštitúciami kontrolovanými materskými finančnými holdingovými spoločnosťami v EÚ.“

               3.

               V článku 40 sa dopĺňa tento odsek:
               „3.   Príslušné orgány v jednom členskom štáte pri výkone svojich všeobecných úloh na základe informácií, ktoré sú k dispozícii v príslušnom čase, náležite zohľadňujú potenciálny vplyv svojich rozhodnutí na stabilitu finančného systému vo všetkých ostatných dotknutých členských štátoch, a to najmä v krízových situáciách.“

               4.

               Vkladajú sa tieto články:
               „Článok 42a
               1.   Príslušné orgány hostiteľského členského štátu môžu podať žiadosť orgánu konsolidovaného dohľadu, ak sa uplatňuje článok 129 ods. 1, alebo príslušným orgánom domovského členského štátu, aby sa pobočka úverovej inštitúcie považovala za dôležitú.
               V žiadosti uvedú dôvody, prečo sa má pobočka považovať za dôležitú, pričom sa osobitne prihliada na tieto skutočnosti:

                           a)

                           či podiel pobočky úverovej inštitúcie na trhu v hostiteľskom členskom štáte z hľadiska vkladov presahuje 2 %;

                           b)

                           na pravdepodobný vplyv pozastavenia alebo ukončenia činnosti úverovej inštitúcie na likviditu trhu a na platobný systém, systém zúčtovania a systém vyrovnania v hostiteľskom členskom štáte a

                           c)

                           na veľkosť a dôležitosť pobočky z hľadiska počtu klientov v súvislosti s bankovým alebo finančným systémom hostiteľského členského štátu.
                           Príslušné orgány domovského a hostiteľského členského štátu, a ak sa uplatňuje článok 129 ods. 1, orgán konsolidovaného dohľadu, vyvinú v rámci svojich právomocí maximálne úsilie na dosiahnutie spoločného rozhodnutia o označení pobočky za dôležitú.
                           Ak sa nedosiahne spoločné rozhodnutie do dvoch mesiacov od prijatia žiadosti podľa prvého pododseku, príslušné orgány hostiteľského členského štátu prijmú do ďalších dvoch mesiacov vlastné rozhodnutie o tom, či je pobočka dôležitá. Pri prijímaní rozhodnutia zohľadnia príslušné orgány hostiteľského členského štátu názory a výhrady orgánu konsolidovaného dohľadu alebo príslušných orgánov domovského členského štátu.
                           Rozhodnutia uvedené v treťom a štvrtom pododseku uvádzajú úplné dôvody, zasielajú sa dotknutým príslušným orgánom, uznávajú sa ako rozhodujúce a uplatňujú sa príslušnými orgánmi v dotknutých členských štátoch.
                           Označenie pobočky za dôležitú nemá vplyv na práva a povinnosti príslušných orgánov podľa tejto smernice.

                     2.   Príslušné orgány domovského členského štátu oznamujú príslušným orgánom hostiteľského členského štátu, v ktorom je dôležitá pobočka zriadená, informácie uvedené v článku 132 ods. 1 písm. c) a d) a vykonávajú úlohy uvedené v článku 129 ods. 1 písm. c) v spolupráci s príslušnými orgánmi hostiteľského členského štátu.
               Ak sa príslušný orgán domovského členského štátu dozvie o kritickej situácii v úverovej inštitúcii podľa článku 130 ods. 1, čo najskôr upozorní orgány uvedené v článku 49 štvrtom odseku a v článku 50.
               3.   Ak sa článok 131a neuplatňuje, príslušné orgány, ktoré vykonávajú dohľad nad úverovou inštitúciou s dôležitými pobočkami v ostatných členských štátoch, zriadia a vedú kolégium orgánov dohľadu s cieľom uľahčiť spoluprácu podľa odseku 2 tohto článku a podľa článku 42. Zriadenie a fungovanie kolégia sa zakladá na písomných dohodách určených príslušnými orgánmi domovského členského štátu po porade s dotknutými príslušnými orgánmi. O tom, ktoré príslušné orgány sa zúčastňujú na zasadnutí alebo činnosti kolégia, rozhoduje príslušný orgán domovského členského štátu.
               Príslušný orgán domovského členského štátu pri svojom rozhodovaní prihliada na dôležitosť činnosti dohľadu, ktorá sa má plánovať alebo koordinovať, pre tieto orgány, a najmä na možné dôsledky na stabilitu finančného systému v dotknutých členských štátoch v zmysle článku 40 ods. 3 a na povinnosti uvedené v odseku 2 tohto článku.
               Príslušný orgán domovského členského štátu vopred úplne informuje všetkých členov kolégia o organizácii takýchto zasadnutí, hlavných bodoch, ktoré sa majú prerokovať, a činnostiach, ktoré sa majú uvážiť. Príslušný orgán domovského členského štátu včas a úplne informuje všetkých členov kolégia aj o rozhodnutiach prijatých na týchto zasadnutiach alebo o vykonaných opatreniach.
               Článok 42b
               1.   Príslušné orgány zohľadňujú pri výkone svojich povinností zbližovanie v oblasti nástrojov dohľadu a postupov dohľadu pri uplatňovaní zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení prijatých na základe tejto smernice. Členské štáty na tento účel zabezpečia, aby:

                           a)

                           sa príslušné orgány zapojili do činností Výboru európskych orgánov bankového dohľadu;

                           b)

                           príslušné orgány dodržiavali usmernenia, odporúčania, štandardy a iné opatrenia odsúhlasené Výborom európskych orgánov bankového dohľadu a aby uviedli dôvody v prípade ich nedodržania;

                           c)

                           národné mandáty, ktorými boli poverené príslušné orgány, nebránili týmto orgánom vo výkone ich povinností ako členov Výboru európskych orgánov bankového dohľadu alebo podľa tejto smernice.

                     2.   Výbor európskych orgánov bankového dohľadu informuje každý rok počnúc 1. januárom 2011 Európsky parlament, Radu a Komisiu o pokroku dosiahnutom v oblasti zbližovania dohľadu.“

               5.

               Článok 49 sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           v prvom odseku sa písmeno a) nahrádza takto:

                                       „a)

                                       centrálnym bankám Európskeho systému centrálnych bánk a iným subjektom s podobnou funkciou, ktoré konajú ako menové orgány, ak sú tieto informácie dôležité pre výkon ich úloh vyplývajúcich zo zákona vrátane výkonu menovej politiky a príslušného zabezpečenia likvidity, dohľadu nad platobnými systémami, klíringovými systémami a systémami vyrovnania transakcií s cennými papiermi a ochrany stability finančného systému;“

                           b)

                           vkladá sa tento odsek:
                           „V krízovej situácii uvedenej v článku 130 ods. 1 členské štáty umožnia príslušným orgánom poskytnúť informácie centrálnym bankám Európskeho systému centrálnych bánk, ak sú tieto informácie dôležité z hľadiska výkonu ich úloh vyplývajúcich zo zákona vrátane výkonu menovej politiky a príslušného zabezpečenia likvidity, dohľadu nad platobnými systémami, klíringovými systémami a systémami vyrovnania transakcií a ochrany stability finančného systému.“

               6.

               V článku 50 sa dopĺňa tento odsek:
               „V krízovej situácii uvedenej v článku 130 ods. 1 členské štáty umožňujú príslušným orgánom poskytnúť relevantné informácie orgánom uvedeným v prvom odseku tohto článku vo všetkých dotknutých členských štátoch.“

               7.

               Článok 57 sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           písmeno a) sa nahrádza takto:

                                       „a)

                                       základné imanie v zmysle článku 22 smernice 86/635/EHS v splatenej výške plus súvisiace účty emisného ážia, ktoré úplne pokryje straty pri bežnej činnosti a v prípade konkurzu alebo likvidácie sa radí za všetky ostatné pohľadávky;“

                           b)

                           vkladá sa toto písmeno:

                                       „ca)

                                       nástroje iné ako uvedené v písmene a), ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v článku 63 ods. 2 písm. a), c), d) a e) a v článku 63a;“

                           c)

                           tretí odsek sa nahrádza takto:
                           „Na účely písm. b) členské štáty pred prijatím formálneho rozhodnutia povolia započítanie predbežných alebo koncoročných ziskov len vtedy, ak tieto zisky overili osoby zodpovedné za audit účtovníctva a ak inštitúcia príslušným orgánom preukáže, že ich výška bola určená v súlade so zásadami stanovenými v smernici 86/635/EHS a že je znížená o všetky predpokladané náklady a dividendy.“

               8.

               Prvý odsek článku 61 sa nahrádza takto:
               „Koncept vlastných zdrojov vymedzený v článku 57 písm. a) až h) obsahuje maximálny počet položiek a súm. Členské štáty môžu rozhodnúť o používaní týchto položiek a o odpočítaní iných položiek, ako sú položky uvedené v článku 57 písm. i) až r).“

               9.

               V článku 63 ods. 2 sa dopĺňa tento pododsek:
               „Nástroje uvedené v článku 57 písm. ca) spĺňajú požiadavky stanovené v písmenách a), c), d) a e) tohto článku.“

               10.

               Vkladá sa tento článok:
               „Článok 63a
               1.   Nástroje uvedené v článku 57 písm. ca) spĺňajú požiadavky stanovené v odsekoch 2 až 5 tohto článku.
               2.   Nástroje sú netermínované alebo ich pôvodná splatnosť je aspoň 30 rokov. Tieto nástroje môžu obsahovať jedno alebo viac práv požiadať o splatenie podľa vlastného uváženia emitenta, ale nesmú sa splatiť skôr ako päť rokov po dátume emisie. Ak ustanovenia upravujúce netermínované nástroje stanovujú pre úverovú inštitúciu mierny stimul k splateniu, stanovený príslušnými orgánmi, tento stimul nesmie nastať do desiatich rokov po dátume emisie. Ustanovenia, ktorými sa upravujú termínované nástroje, nesmú obsahovať nijaký iný stimul k splateniu ako dátum splatnosti.
               Termínované a netermínované nástroje sa môžu vyžiadať na splatenie alebo splatiť len s predchádzajúcim súhlasom príslušných orgánov. Príslušné orgány môžu udeliť súhlas pod podmienkou, že žiadosť je podaná z iniciatívy úverovej inštitúcie a nemá neprimeraný vplyv na finančné podmienky ani na podmienky solventnosti úverovej inštitúcie. Príslušné orgány môžu žiadať, aby inštitúcie nahradili nástroj položkami uvedenými v článku 57 písm. a) alebo ca) rovnakej alebo lepšej kvality.
               Príslušné orgány vyžadujú pozastavenie splácania termínovaných nástrojov, ak úverová inštitúcia nespĺňa kapitálové požiadavky podľa článku 75, a môžu vyžadovať pozastavenie splácania kedykoľvek inokedy v závislosti od finančnej situácie a platobnej schopnosti úverových inštitúcií.
               Príslušný orgán môže kedykoľvek poskytnúť súhlas s predčasným splatením termínovaných a netermínovaných nástrojov v prípade, že nastane zmena v uplatniteľnom daňovom režime alebo v klasifikácii takýchto nástrojov regulačným orgánom, ktorá sa neočakávala k dátumu emisie.
               3.   Ustanovenia upravujúce nástroj umožňujú úverovej inštitúcii podľa potreby zrušiť na nekumulovanom základe vyplácanie úrokov alebo dividend na neobmedzené časové obdobie.
               Úverová inštitúcia však zruší takéto platby, ak nespĺňa kapitálové požiadavky podľa článku 75.
               Príslušné orgány môžu požadovať zrušenie takýchto platieb na základe finančnej situácie a platobnej schopnosti úverovej inštitúcie. Nijaké takéto zrušenie nemá vplyv na právo úverovej inštitúcie nahradiť vyplácanie úrokov alebo dividend platbou vo forme nástroja uvedeného v článku 57 písm. a) pod podmienkou, že akýkoľvek takýto mechanizmus umožňuje úverovej inštitúcii zachovať si finančné zdroje. Toto nahradenie môže podliehať osobitným podmienkam stanoveným príslušnými orgánmi.
               4.   Ustanovenia upravujúce nástroj ukladajú, aby istina, nesplatené úroky alebo dividendy boli také, aby pokrývali straty a aby nebránili rekapitalizácii úverovej inštitúcie prostredníctvom vhodných mechanizmov, ktoré vypracuje Výbor európskych orgánov bankového dohľadu v zmysle odseku 6.
               5.   V prípade konkurzu alebo likvidácie úverovej inštitúcie sa nástroje radia za položky uvedené v článku 63 ods. 2.
               6.   Výbor európskych orgánov bankového dohľadu vypracuje usmernenia pre zbližovanie postupov dohľadu so zreteľom na nástroje uvedené v odseku 1 tohto článku a v článku 57 písm. a) a sleduje ich uplatňovanie. Do 31. decembra 2011 Komisia preskúma uplatňovanie tohto článku a Európskemu parlamentu a Rade predloží správu spolu so všetkými vhodnými návrhmi na zabezpečenie kvality vlastných zdrojov.“

               11.

               V článku 65 ods. 1 sa písmeno a) nahrádza takto:

                           „a)

                           všetky menšinové účasti v zmysle článku 21 smernice 83/349/EHS, ak sa použije metóda globálnej integrácie. Všetky nástroje uvedené v článku 57 písm. ca), ktoré vedú k vzniku menšinových účastí, spĺňajú požiadavky podľa článku 63 ods. 2 písm. a), c), d) a e), článku 63a a článku 66;“

               12.

               Článok 66 sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           odseky 1 a 2 sa nahrádzajú takto:
                           „1.   Na položky uvedené v článku 57 písm. d) až h) sa vzťahujú tieto limity:

                                       a)

                                       súčet položiek uvedených v článku 57 písm. d) až h) nesmie presiahnuť maximálnu výšku 100 % položiek v písmenách a) až ca) mínus písmená i), j) a k) uvedeného článku a

                                       b)

                                       súčet položiek uvedených v článku 57 písm. g) až h) nesmie presiahnuť maximálnu výšku 50 % položiek v písmenách a) až ca) mínus písmená i), j) a k) uvedeného článku.

                                 1a.   Bez ohľadu na odsek 1 tohto článku sa na súčet položiek v článku 57 písm. ca) vzťahujú tieto limity:

                                       a)

                                       nástroje, ktoré sa musia počas krízových situácií konvertovať a ktoré sa na základe podnetu príslušného orgánu môžu konvertovať kedykoľvek v závislosti od finančnej situácie a platobnej schopnosti emitenta na položky uvedené v článku 57 písm. a) vo vopred stanovenom rozsahu, nesmú spolu presiahnuť maximálnu výšku 50 % položiek uvedených v písmenách a) až ca) mínus písmená i), j) a k) uvedeného článku;

                                       b)

                                       v rámci limitu uvedeného v písmene a) tohto odseku nijaké ostatné nástroje nepresiahnu maximálnu výšku 35 % položiek uvedených v písmenách a) až ca) mínus písmená i), j) a k) článku 57;

                                       c)

                                       v rámci limitov uvedených v písmenách a) a b) tohto odseku termínované nástroje a akýkoľvek nástroj, ktorého ustanovenia stanovujú pre úverovú inštitúciu stimul na splatenie, nesmú presiahnuť maximálnu výšku 15 % položiek uvedených v písmenách a) až ca) mínus písmená i), j) a k) článku 57;

                                       d)

                                       na sumu položiek presahujúcu limity stanovené v písmenách a), b) a c) sa vzťahuje limit stanovený v odseku 1 tohto článku.

                                 2.   Polovica súčtu položiek uvedených v článku 57 písm. l) až r) sa odpočíta od súčtu položiek uvedených v písmenách a) až ca) mínus písmená i), j) a k) daného článku a polovica sa odpočíta od súčtu položiek uvedených v článku 57 písm. d) až h) po uplatnení limitov stanovených v odseku 1 tohto článku. Pokiaľ polovica súčtu položiek uvedených v článku 57 písm. l) až r) presiahne súčet položiek uvedených v článku 57 písm. d) až h), táto presahujúca čiastka sa odpočíta od súčtu položiek stanovených v písmenách a) až ca) mínus písmená i), j) a k) uvedeného článku. Položky uvedené v článku 57 písm. r) sa neodpočítajú, ak sa zahrnuli do výpočtu hodnôt rizikovo vážených expozícií na účely článku 75, ako sa uvádza v prílohe IX časti 4.“;

                           b)

                           odsek 4 sa nahrádza takto:
                           „4.   Príslušné orgány môžu úverovým inštitúciám v krízových situáciách dočasne povoliť prekročenie limitov stanovených v odsekoch 1 a 1a.“

               13.

               Podnadpis hlavy V kapitoly 2 oddielu 2 pododdielu 2 „Výpočet požiadaviek“ sa nahrádza podnadpisom „Požiadavky na výpočet a oznamovanie“.

               14.

               V článku 74 ods. 2 po prvom pododseku sa vkladá tento pododsek:
               „Na účely oznamovania týchto výpočtov zo strany úverových inštitúcií začnú príslušné orgány do 31. decembra 2012 uplatňovať jednotné výkazy, periodicity a lehoty. S cieľom uľahčiť tento postup Výbor európskych orgánov bankového dohľadu do 1. januára 2012 vypracuje usmernenia na zavedenie jednotnej štruktúry týchto výkazov v Spoločenstve. Štruktúra výkazov je primeraná povahe, rozsahu a zložitosti činností úverových inštitúcií.“

               15.

               Článok 81 ods. 2 sa nahrádza takto:
               „2.   Príslušné orgány uznajú ECAI ako prípustnú na účely článku 80, iba ak sú ubezpečené, že jej metodika hodnotenia spĺňa požiadavky objektivity, nezávislosti, priebežnej kontroly a transparentnosti a že výsledné ratingy spĺňajú požiadavky dôveryhodnosti a transparentnosti. Na tieto účely zohľadnia príslušné orgány technické kritériá uvedené v prílohe VI časti 2. V prípade, že ECAI je registrovaná ako ratingová agentúra v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1060/2009 zo 16. septembra o ratingových agentúrach (11), príslušné orgány posúdia, či jej metodika hodnotenia spĺňa požiadavky objektivity, nezávislosti, priebežnej kontroly a transparentnosti.

               16.

               Článok 87 sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           odsek 11 sa nahrádza takto:
                           „11.   Ak expozície vo forme podielov v podnikoch kolektívneho investovania (PKI) spĺňajú kritériá stanovené v prílohe VI časti 1 bodoch 77 a 78 a úverová inštitúcia pozná všetky podkladové expozície PKI alebo ich časti, úverová inštitúcia preskúma tieto podkladové expozície s cieľom vypočítať hodnoty rizikovo vážených expozícií a výšku očakávaných strát v súlade s metódami stanovenými v tomto pododdiele. Na časť podkladových expozícií PKI, ktoré úverová inštitúcia nepozná alebo ktoré nemôže primerane poznať, sa vzťahuje odsek 12. Odsek 12 sa uplatňuje najmä v prípadoch, keď je pre úverovú inštitúciu neprimerane náročné preskúmať podkladové expozície s cieľom vypočítať hodnoty rizikovo vážených expozícií a výšku očakávaných strát v súlade s metódami stanovenými v tomto pododdiele.
                           Ak úverová inštitúcia nespĺňa podmienky pre používanie metód stanovených v tomto pododdiele pre všetky podkladové expozície PKI alebo ich časti, hodnoty rizikovo vážených expozícií a výška očakávaných strát sa vypočítajú v súlade s týmito prístupmi:

                                       a)

                                       pre expozície patriace do triedy expozícií uvedenej v článku 86 ods. 1 písm. e), prístup stanovený v prílohe VII časti 1 bodoch 19 až 21;

                                       b)

                                       pokiaľ ide o všetky ostatné podkladové expozície, prístup stanovený v článkoch 78 až 83 na základe týchto úprav:

                                                   i)

                                                   v prípade expozícií, na ktoré sa vzťahuje osobitná riziková váha pre expozície bez ratingu alebo na ktoré sa vzťahuje stupeň kreditnej kvality s najvyššou rizikovou váhou pre danú triedu expozícií, sa riziková váha vynásobí koeficientom 2, pričom nemôže byť vyššia ako 1 250 %;

                                                   ii)

                                                   v prípade všetkých ostatných expozícií sa riziková váha vynásobí koeficientom 1.1, pričom nesmie byť nižšia ako 5 %.

                                             Ak na účely písmena a) nedokáže úverová inštitúcia rozlíšiť medzi expozíciami vo forme verejne neobchodovateľných akcií, akciovými expozíciami obchodovanými na burze a ostatnými akciovými expozíciami, zaobchádza s príslušnými expozíciami ako s ostatnými akciovými expozíciami. Bez toho, aby bol dotknutý článok 154 ods. 6, ak tieto expozície spolu s priamymi expozíciami úverovej inštitúcie v tejto triede expozícií nie sú významné v zmysle článku 89 ods. 2, sa článok 89 ods. 1 môže uplatniť po schválení príslušnými orgánmi.“;

                           b)

                           v odseku 12 sa druhý pododsek nahrádza takto:
                           „Okrem metódy opísanej v prvom pododseku môžu úverové inštitúcie samostatne vypočítať alebo sa môžu spoliehať na tretiu stranu pri výpočte a vykázaní priemerných hodnôt rizikovo vážených expozícií založených na podkladových expozíciách PKI v súlade s prístupmi uvedenými v odseku 11 písm. a) a b) za predpokladu, že je primerane zabezpečená správnosť výpočtu a vykazovania.“

               17.

               V článku 89 ods. 1 sa úvodná časť nahrádza takto:

                           „d)

                           expozície voči ústredným vládam členských štátov a voči ich regionálnym vládam, miestnym orgánom a správnym orgánom za predpokladu, že:“.

               18.

               Článok 97 ods. 2 sa nahrádza takto:
               „2.   Príslušné orgány uznajú ECAI ako prípustnú na účely odseku 1 tohto článku, iba ak sú presvedčené o splnení požiadaviek stanovených v článku 81, pričom berú do úvahy technické kritériá v prílohe VI časti 2, a ak ratingová agentúra preukázala schopnosť v oblasti sekuritizácie, ktorá môže byť dokázaná silnou trhovou akceptáciou. V prípade, že ECAI je registrovaná ako ratingová agentúra v zmysle nariadenia (ES) č. 1060/2009, príslušné orgány posúdia, či jej metodika hodnotenia spĺňa požiadavky objektivity, nezávislosti, priebežnej kontroly a transparentnosti.“

               19.

               Článok 106 sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           odsek 2 sa nahrádza takto:
                           „2.   Do expozície nepatrí:

                                       a)

                                       v prípade devízových transakcií expozícia, ktorá je výsledkom bežného postupu vyrovnania počas dvoch pracovných dní po platbe;

                                       b)

                                       v prípade kúpy alebo predaja cenných papierov expozícia, ktorá je výsledkom bežného postupu vyrovnania počas piatich pracovných dní po platbe, resp. doručení cenných papierov, podľa toho, čo nastane skôr;

                                       c)

                                       v prípade poskytovania služieb peňažného prevodu vrátane vykonávania platobných služieb, zúčtovania a vyrovnania v akejkoľvek mene a v rámci korešpondenčného bankovníctva alebo v prípade služieb zúčtovania, vyrovnania a správy finančných nástrojov pre klientov, oneskorené prijatie finančných prostriedkov a iné expozície vyplývajúce z činnosti klienta, ktoré netrvajú dlhšie ako nasledujúci obchodný deň, alebo

                                       d)

                                       v prípade poskytovania služieb peňažného prevodu vrátane vykonávania platobných príkazov, zúčtovania a vyrovnania v akejkoľvek mene a v rámci korešpondenčného bankovníctva, denných expozícií voči inštitúciám poskytujúcim tieto služby.

                                 Výbor európskych orgánov bankového dohľadu by mal poskytnúť usmernenia, aby sa pri uplatňovaní výnimiek v písmenách c) a d) podporilo zosúlaďovanie postupov dohľadu.“;

                           b)

                           dopĺňa sa tento odsek:
                           „3.   S cieľom zistiť existenciu skupiny prepojených klientov v súvislosti s expozíciami uvedenými v článku 79 ods. 1 písm. m), o) a p) posúdi úverová inštitúcia v prípade, že existuje expozícia voči podkladovým aktívam, schému alebo jej podkladové expozície alebo oboje. Úverová inštitúcia na tento účel vyhodnotí ekonomickú podstatu a riziká obsiahnuté v štruktúre transakcie.“

               20.

               Článok 107 sa nahrádza takto:
               „Článok 107
               Na účely výpočtu hodnoty expozícií v súlade s týmto oddielom termín ‚úverová inštitúcia‘ znamená aj každý súkromný alebo verejný podnik vrátane jeho pobočiek, ktorý zodpovedá vymedzeniu pojmu ‚úverová inštitúcia‘ a ktorému bolo udelené povolenie v tretej krajine.“

               21.

               Článok 110 sa nahrádza takto:
               „Článok 110
               1.   Úverová inštitúcia o každej veľkej majetkovej angažovanosti vrátane veľkých majetkových angažovaností oslobodených od uplatňovania článku 111 ods. 1 oznamuje príslušným orgánom tieto informácie:

                           a)

                           identifikáciu klienta alebo skupiny prepojených klientov, voči ktorým má úverová inštitúcia veľkú majetkovú angažovanosť;

                           b)

                           hodnotu expozície pred zohľadnením prípadného vplyvu zmierňovania kreditného rizika;

                           c)

                           druh prípadne použitého vecného alebo osobného úverového zabezpečenia;

                           d)

                           hodnotu expozície po zohľadnení vplyvu zmiernenia kreditného rizika vypočítanú na účely článku 111 ods. 1.

                     Ak sa na úverovú inštitúciu vzťahujú články 84 až 89, príslušným orgánom sa oznámi jej 20 najväčších expozícií na konsolidovanom základe bez expozícií oslobodených od uplatňovania článku 111 ods. 1.
               2.   Členské štáty stanovia, že podávanie správ sa vykonáva aspoň dvakrát ročne. Príslušné orgány začnú od 31. decembra 2012 uplatňovať jednotné formáty, periodicity a lehoty pre výkazy. Výbor európskych orgánov bankového dohľadu do 1. januára 2012 vypracuje usmernenia na zavedenie jednotnej štruktúry týchto výkazov v Spoločenstve. Formáty výkazov sú primerané povahe, rozsahu a zložitosti činností úverových inštitúcií.
               3.   Členské štáty vyžadujú, aby úverové inštitúcie v najväčšej možnej miere analyzovali svoje expozície voči emitentom kolaterálu, poskytovateľom osobného úverového zabezpečenia a podkladovým aktívam podľa článku 106 ods. 3 z hľadiska možných koncentrácií a v prípade potreby prijali opatrenia alebo oznámili akékoľvek významné zistenia svojmu príslušnému orgánu.“

               22.

               Článok 111 sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           odsek 1 sa nahrádza takto:
                           „1.   Úverová inštitúcia nesmie zaznamenať expozíciu po zohľadnení vplyvu zmierňovania úverového rizika v súlade s článkami 112 až 117 voči klientovi alebo skupine prepojených klientov, ktorej hodnota presahuje 25 % jej vlastných zdrojov.
                           Ak je takýto klient inštitúciou alebo ak skupina prepojených klientov zahŕňa jednu alebo viaceré inštitúcie, táto hodnota nesmie presiahnuť 25 % vlastných zdrojov úverovej inštitúcie alebo 150 miliónov EUR podľa toho, ktorá hodnota je vyššia, pod podmienkou, že súčet hodnôt expozícií po zohľadnení vplyvu zmierňovania úverového rizika v súlade s článkami 112 až 117 voči všetkým prepojeným klientom, ktorí nie sú inštitúciami, nepresahuje 25 % vlastných zdrojov úverovej inštitúcie.
                           Ak 25 % vlastných zdrojov úverovej inštitúcie presiahne 150 miliónov EUR, hodnota expozície po zohľadnení vplyvu zmierňovania úverového rizika v súlade s článkami 112 až 117 nesmie presiahnuť primeraný limit z hľadiska vlastných zdrojov úverovej inštitúcie. Tento limit si s cieľom riešiť a kontrolovať riziko koncentrácie stanovia úverové inštitúcie v súlade s politikami a postupmi uvedenými v prílohe V bode 7, pričom nesmie byť vyšší ako 100 % vlastných zdrojov úverovej inštitúcie.
                           Členské štáty môžu stanoviť nižší limit ako 150 miliónov EUR, o čom informujú Komisiu.“;

                           b)

                           odseky 2 a 3 sa vypúšťajú;

                           c)

                           odsek 4 sa nahrádza takto:
                           „4.   Úverová inštitúcia vždy spĺňa limit stanovený v odseku 1. Ak expozície v určitých výnimočných prípadoch tento limit prekročia, hodnotu expozície musí bezodkladne ohlásiť príslušným orgánom, ktoré v prípade, že si to okolnosti vyžadujú, môžu úverovej inštitúcii určiť lehotu na splnenie požadovaného limitu.
                           Ak sa uplatňuje suma 150 miliónov EUR uvedená v odseku 1, príslušné orgány môžu v jednotlivých prípadoch povoliť prekročenie limitu stanoveného vo výške 100 % vlastných zdrojov úverovej inštitúcie.“

               23.

               Článok 112 sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           odsek 2 sa nahrádza takto:
                           „2.   Pokiaľ sa v odseku 3 tohto článku neustanovuje inak, ak je podľa článkov 113 až 117 povolené uznanie vecného alebo osobného zabezpečenia, toto podlieha splneniu požiadaviek prípustnosti a iných minimálnych požiadaviek uvedených v článkoch 90 až 93.“;

                           b)

                           dopĺňa sa tento odsek:
                           „4.   Na účely tohto oddielu úverová inštitúcia nezohľadňuje kolaterál uvedený v prílohe VIII časti 1 bodoch 20 až 22, ak to nie je povolené podľa článku 115.“

               24.

               Článok 113 sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           odseky 1 a 2 sa vypúšťajú.

                           b)

                           odsek 3 sa mení a dopĺňa takto:

                                       i)

                                       úvodná veta sa nahrádza takto:
                                       „3.   Z uplatňovania článku 111 ods. 1 sú oslobodené tieto expozície:“;

                                       ii)

                                       písmená e) a f) sa nahrádzajú takto:

                                                   „e)

                                                   aktíva predstavujúce pohľadávky voči regionálnym vládam a miestnym orgánom členských štátov, ak by sa týmto pohľadávkam priradila podľa článkov 78 až 83 riziková váha 0 %, a ostatné expozície voči takýmto regionálnym vládam a miestnym orgánom, alebo expozície, za ktoré takéto regionálne vlády alebo miestne orgány ručia, ktorým by sa podľa článkov 78 až 83 priradila riziková váha 0 %;

                                                   f)

                                                   expozície voči protistranám uvedené v článku 80 ods. 7 alebo 8, ak by sa im priradila podľa článkov 78 až 83 riziková váha 0 %; s expozíciami, ktoré nespĺňajú tieto kritériá, bez ohľadu, či sú oslobodené od uplatňovania článku 111 ods. 1, alebo nie, sa zaobchádza ako s expozíciami voči tretej strane.“;

                                       iii)

                                       písmeno i) sa nahrádza takto:

                                                   „i)

                                                   expozície vyplývajúce z nevyčerpaných úverových facilít, ktoré sú klasifikované ako nízkorizikové podsúvahové položky uvedené v prílohe II, za predpokladu, že sa uzatvorila dohoda s klientom alebo skupinou prepojených klientov, na základe ktorej sa facilita môže čerpať, len ak sa zistí, že to nespôsobí prekročenie limitu uplatniteľného podľa článku 111 ods. 1;“

                                       iv)

                                       písmená j) až t) sa vypúšťajú.

                                       v)

                                       tretí, štvrtý a piaty pododsek sa vypúšťajú;

                           c)

                           dopĺňa sa tento odsek:
                           „4.   Členské štáty môžu z uplatnenia článku 111 ods. 1 úplne alebo čiastočne vyňať tieto expozície:

                                       a)

                                       kryté dlhopisy v zmysle prílohy VI časti 1 bodov 68, 69 a 70;

                                       b)

                                       aktíva predstavujúce pohľadávky voči regionálnym vládam a miestnym orgánom členských štátov, ak by sa týmto pohľadávkam priradila podľa článkov 78 až 83 riziková váha 20 %, a ostatné expozície voči takýmto regionálnym vládam a miestnym orgánom alebo expozície, za ktoré takéto regionálne vlády alebo miestne orgány ručia, ktorým by sa podľa článkov 78 až 83 priradila riziková váha 20 %;

                                       c)

                                       bez ohľadu na odsek 3 písm. f) tohto článku, expozície vrátane účastí alebo iného druhu podielov úverovej inštitúcie voči jej materskej spoločnosti, voči iným dcérskym spoločnostiam tejto materskej spoločnosti alebo voči jej vlastným dcérskym spoločnostiam, ak sa na tieto podniky vzťahuje konsolidovaný dohľad, ktorému podlieha aj sama úverová inštitúcia, v súlade s touto smernicou alebo podobnými štandardmi platnými v tretej krajine; s expozíciami, ktoré nespĺňajú tieto kritériá, bez ohľadu, či sú oslobodené od uplatňovania článku 111 ods. 1, alebo nie, sa zaobchádza ako s expozíciami voči tretej strane;

                                       d)

                                       aktíva predstavujúce pohľadávky a iné expozície vrátane účastí alebo iného druhu držaných aktív, voči regionálnym alebo ústredným úverovým inštitúciám, s ktorými je úverová inštitúcia spojená v sieti v súlade s právnymi alebo štatutárnymi ustanoveniami a ktoré sú podľa týchto ustanovení zodpovedné za hotovostné zúčtovanie operácií v rámci siete;

                                       e)

                                       aktíva predstavujúce pohľadávky a iné expozície voči úverovým inštitúciám, ktoré vznikli úverovým inštitúciám pôsobiacim na nekonkurenčnom základe a poskytujúcim úvery na základe legislatívnych programov alebo svojich stanov na podporu určených odvetví hospodárstva, ktoré podliehajú určitej forme vládneho dohľadu a obmedzeniam týkajúcim sa využitia úverov, za predpokladu, že príslušné expozície vzniknú z takýchto úverov, ktoré sa prenášajú na príjemcov prostredníctvom iných úverových inštitúcií;

                                       f)

                                       aktíva predstavujúce pohľadávky a iné expozície voči inštitúciám za predpokladu, že tieto expozície nepredstavujú vlastné zdroje takýchto inštitúcií, netrvajú dlhšie než do nasledujúceho obchodného dňa a nie sú denominované v hlavnej obchodnej mene;

                                       g)

                                       aktíva predstavujúce pohľadávky voči centrálnym bankám vo forme vyžadovaných minimálnych rezerv, ktoré sa ukladajú u tých centrálnych bánk a ktoré sú denominované v ich národných menách;

                                       h)

                                       aktíva predstavujúce pohľadávky voči ústredným vládam štátov vo forme štátnych cenných papierov ukladaných v záujme splnenia požiadaviek na likviditu vyplývajúcich zo zákona, ktoré sú denominované a financované v ich národných menách za predpokladu, že v rámci rozhodnutia príslušného orgánu rating nominovanej ratingovej agentúry týchto ústredných vlád je v investičnom stupni;

                                       i)

                                       50 % strednorizikových alebo nízkorizikových podsúvahových dokumentárnych akreditívov a strednorizikových alebo nízkorizikových podsúvahových nevyčerpaných úverových facilít uvedených v prílohe II a v prípade súhlasu príslušných orgánov 80 % iných ako úverových záruk, ktoré majú právny alebo regulačný základ a ktoré poskytujú svojim členom programy vzájomného ručenia so štatútom úverovej inštitúcie;

                                       j)

                                       zákonom vyžadované záruky, ktoré sa využívajú v prípade, keď sa hypotekárny úver financovaný vydaním hypotekárnych záložných listov vyplatí dlžníkovi hypotéky pred konečnou registráciou hypotéky do katastra, pokiaľ sa záruka nevyužije na zníženie rizika pri výpočte rizikovo vážených aktív.“

               25.

               Článok 114 sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           odsek 1 sa nahrádza takto:
                           „1.   Pokiaľ sa v odseku 3 tohto článku neustanovuje inak, na účely výpočtu hodnoty expozícií na účely článku 111 ods. 1 môže úverová inštitúcia využiť ‚plne upravenú hodnotu expozície‘ vypočítanú podľa článkov 90 až 93 pri zohľadnení zmierňovania úverového rizika, úprav z dôvodu volatility a akéhokoľvek nesúladu splatnosti (E*).“;

                           b)

                           odsek 2 sa mení a dopĺňa takto:

                                       i)

                                       prvý pododsek sa nahrádza takto:
                                       „Pokiaľ sa v odseku 3 tohto článku neustanovuje inak, úverovej inštitúcii, ktorej bolo povolené používať vlastné odhady LGD a konverzných faktorov pre triedu expozícií podľa článkov 84 až 89, sa povoľuje, ak je schopná k spokojnosti príslušných orgánov odhadnúť účinky finančného kolaterálu na jej expozície oddelene od ostatných relevantných aspektov LGD, uznať takéto účinky pri výpočte hodnoty expozícií na účely článku 111 ods. 1.“;

                                       ii)

                                       štvrtý pododsek sa nahrádza takto:
                                       „Úverové inštitúcie, ktorým bolo povolené používať vlastné odhady LGD a konverzných faktorov pre triedu expozícií podľa článkov 84 až 89 a ktoré nevypočítavajú hodnotu svojich expozícií pomocou metódy uvedenej v prvom pododseku tohto článku, môžu na výpočet hodnoty expozícií používať súhrnnú metódu nakladania s finančným kolaterálom alebo prístup stanovený v článku 117 ods. 1 písm. b).“;

                           c)

                           odsek 3 sa mení a dopĺňa takto:

                                       i)

                                       prvý pododsek sa nahrádza takto:
                                       „Úverová inštitúcia, ktorá používa súhrnnú metódu nakladania s finančným kolaterálom alebo získala povolenie používať metódu opísanú v odseku 2 tohto článku pri výpočte hodnoty expozícií na účely článku 111 ods. 1, vykonáva pravidelné stresové testy svojich koncentrácií úverového rizika, a to aj vo vzťahu k realizovateľnej hodnote akéhokoľvek prijatého kolaterálu.“;

                                       ii)

                                       štvrtý pododsek sa nahrádza takto:
                                       „V prípade, že takéto stresové testovanie poukazuje na nižšiu realizovateľnú hodnotu prevzatého kolaterálu, než by bolo povolené zohľadniť pri využití súhrnnej metódy nakladania s finančným kolaterálom, respektíve metódy opísanej v odseku 2 tohto článku, hodnota povoleného kolaterálu, ktorá má byť uznaná pri výpočte hodnoty expozícií na účely článku 111 ods. 1, sa zodpovedajúco zníži.“;

                                       iii)

                                       v piatom pododseku sa písmeno b) nahrádza takto:

                                                   „b)

                                                   politiky a postupy na riešenie situácie, keď stresové testovanie poukazuje na nižšiu realizovateľnú hodnotu kolaterálu než tú, ktorá sa berie do úvahy pri využití súhrnnej metódy nakladania s finančným kolaterálom alebo metódy opísanej v odseku 2, a“;

                           d)

                           odsek 4 sa vypúšťa.

               26.

               Článok 115 sa nahrádza takto:
               „Článok 115
               1.   Na účely tohto oddielu môže úverová inštitúcia znížiť hodnotu expozície maximálne do výšky 50 % hodnoty príslušnej obytnej nehnuteľnosti, ak je splnená jedna z nasledujúcich podmienok:

                           a)

                           expozícia je zabezpečená hypotékami na obytnú nehnuteľnosť alebo podielmi vo fínskych bytových podnikoch, ktoré svoju činnosť vykonávajú v súlade s fínskym zákonom o bytovom podniku z roku 1991 alebo neskoršími rovnocennými právnymi predpismi;

                           b)

                           expozícia sa týka nájomnej transakcie, pri ktorej si prenajímateľ ponecháva plné vlastnícke právo k prenajatej obytnej nehnuteľnosti až dovtedy, kým nájomca neuplatní svoju kúpnu opciu.

                     Hodnota nehnuteľností sa k spokojnosti príslušných orgánov počíta pomocou pravidiel obozretného oceňovania stanovených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením. Oceňovanie sa v prípade obytných nehnuteľností vykonáva aspoň každé tri roky.
               Na účely tohto odseku sa uplatňujú požiadavky uvedené v prílohe VIII časti 2 bode 8 a v prílohe VIII časti 3 bodoch 62 až 65.
               Obytná nehnuteľnosť je obydlie, ktoré dlžník obýva alebo prenajíma.
               2.   Na účely tohto oddielu môže úverová inštitúcia znížiť hodnotu expozície maximálne do výšky 50 % hodnoty príslušnej nehnuteľnosti určenej na podnikanie, len ak príslušné dotknuté orgány členského štátu, v ktorom sa nehnuteľnosť určená na podnikanie nachádza, povolia, aby sa nasledujúcim expozíciám podľa článkov 78 až 83 priradila riziková váha 50 %:

                           a)

                           expozície zabezpečené hypotékou na kancelárske alebo iné obchodné priestory, alebo podielmi vo fínskych bytových podnikoch, ktoré svoju činnosť vykonávajú v súlade s fínskym zákonom o bytovom podniku z roku 1991 alebo neskoršími rovnocennými právnymi predpismi, ktoré sa vzťahujú na kancelárske alebo iné obchodné priestory, alebo

                           b)

                           expozície týkajúce sa transakcií, ktorých predmetom je prenájom kancelárskych alebo iných obchodných priestorov.

                     Hodnota nehnuteľností sa k spokojnosti príslušných orgánov počíta pomocou pravidiel obozretného oceňovania stanovených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením.
               Nehnuteľnosť určená na podnikanie musí byť celá postavená, prenajatá a prinášať primeraný príjem z prenájmu.“

               27.

               Článok 116 sa vypúšťa.

               28.

               Článok 117 sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           odsek 1 sa nahrádza takto:
                           „1.   Ak za expozíciu voči klientovi ručí tretia strana alebo je táto expozícia zabezpečená kolaterálom emitovaným treťou stranou, úverová inštitúcia môže:

                                       a)

                                       s časťou expozície, za ktorú je prevzatá záruka, zaobchádzať tak, ako keby vznikla voči ručiteľovi, a nie voči klientovi, za predpokladu, že by sa nezabezpečenej expozícii voči ručiteľovi priradila rovnaká alebo nižšia riziková váha ako riziková váha nezabezpečenej expozície voči klientovi podľa článkov 78 až 83;

                                       b)

                                       s časťou expozície, ktorá je zabezpečená uznaným kolaterálom v trhovej hodnote, zaobchádzať tak, ako keby vznikla voči tretej strane, a nie voči klientovi, ak je expozícia zabezpečená kolaterálom a za predpokladu, že sa zabezpečenej časti expozície priradí rovnaká alebo nižšia riziková váha ako riziková váha nezabezpečenej expozície voči klientovi podľa článkov 78 až 83.

                                 Prístup uvedený v prvom pododseku písmene b) úverová inštitúcia nevyužíva v prípade nesúladu medzi splatnosťou expozície a splatnosťou zabezpečenia.
                           Na účely tohto oddielu úverová inštitúcia môže použiť súhrnnú metódu nakladania s finančným kolaterálom, ako aj zaobchádzanie ustanovené v prvom pododseku písmene b), len ak má povolenie používať súhrnnú metódu nakladania s finančným kolaterálom, ako aj jednoduchú metódu nakladania s finančným kolaterálom na účely článku 75 písm. a).“;

                           b)

                           v odseku 2 sa úvodná veta nahrádza takto:
                           „2.   Ak úverová inštitúcia uplatňuje odsek 1 písm. a):“.

               29.

               Článok 119 sa vypúšťa.

               30.

               V kapitole 2 sa dopĺňa tento oddiel:
               „Oddiel 7
               Expozície voči prevedenému úverovému riziku
               Článok 122a
               1.   Úverová inštitúcia iná ako originátor, sponzor alebo pôvodný veriteľ vykazuje expozíciu voči úverovému riziku vyplývajúcemu zo sekuritizačnej pozície vo svojej obchodnej alebo neobchodnej knihe, len ak originátor, sponzor alebo pôvodný veriteľ úverovej inštitúcii explicitne oznámil, že si trvalo ponechá významný čistý hospodársky podiel, ktorý bude v každom prípade predstavovať minimálne 5 %.
               Na účely tohto článku ‚ponechanie si čistého hospodárskeho podielu‘ znamená:

                           a)

                           ponechanie si minimálne 5 % nominálnej hodnoty každej tranže predanej alebo prevedenej investorom;

                           b)

                           v prípade sekuritizácií revolvingových expozícií, ponechanie si podielu originátora vo výške minimálne 5 % nominálnej hodnoty sekuritizovaných expozícií;

                           c)

                           ponechanie si náhodne zvolených expozícií, ktoré predstavujú minimálne 5 % nominálnej hodnoty sekuritizovaných expozícií v prípade, keď by sa inak sekuritizovali tieto expozície, pod podmienkou, že počet potenciálne sekuritizovaných expozícií nie je pri vzniku nižší ako 100, alebo

                           d)

                           ponechanie si tranže prvej straty a v prípade potreby iných tranží, ktoré majú rovnaký alebo vyšší rizikový profil a ktorých splatnosť nenastáva skôr ako splatnosť tranží prevedených alebo predaných investorom tak, že ponechanie predstavuje v celkovej hodnote minimálne 5 % nominálnej hodnoty sekuritizovaných expozícií.

                     Čistý hospodársky podiel sa meria pri vzniku a priebežne sa zachováva. Neuplatňuje sa naň nijaké zmierňovanie úverového rizika, ani nijaké krátke pozície či zabezpečenie. Čistý hospodársky podiel sa určuje ako nominálna hodnota podsúvahových položiek.
               Na účely tohto článku ‚priebežne‘ znamená, že sa ponechané pozície, podiely alebo expozície nezabezpečujú ani nepredávajú.
               Viacnásobné uplatnenie požiadaviek na ponechanie nie je možné pri žiadnej sekuritizácii.
               2.   Keď materská úverová inštitúcia v EÚ alebo finančná holdingová spoločnosť v EÚ alebo jedna z ich dcérskych spoločností ako originátor alebo sponzor sekuritizuje expozície viacerých úverových inštitúcií, investičných spoločností alebo iných finančných inštitúcií, ktoré sú zahrnuté do dohľadu na konsolidovanom základe, požiadavka uvedená v odseku 1 sa môže splniť konsolidovanou situáciou dosiahnutou so súvisiacou materskou úverovou inštitúciou v EÚ alebo finančnou holdingovou spoločnosťou v EÚ. Tento odsek sa uplatňuje len vtedy, keď sa úverové inštitúcie, investičné spoločnosti alebo finančné inštitúcie, ktoré vytvorili sekuritizované expozície, zaviazali, že budú dodržiavať požiadavky ustanovené v odseku 6 a originátorovi alebo sponzorovi a materskej úverovej inštitúcii v EÚ alebo finančnej holdingovej inštitúcii v EÚ včas poskytujú informácie potrebné na dodržiavanie požiadaviek uvedených v odseku 7.
               3.   Odsek 1 sa neuplatňuje, ak sekuritizované expozície predstavujú pohľadávky alebo podmienené pohľadávky voči týmto subjektom, alebo ak sú týmito subjektmi v plnej výške, bezpodmienečne a neodvolateľne zaručené:

                           a)

                           ústredné vlády alebo centrálne banky;

                           b)

                           regionálne vlády, miestne orgány a subjekty verejného sektora členských štátov;

                           c)

                           inštitúcie, ktorým sa podľa článkov 78 až 83 priraďuje riziková váha 50 % alebo menej, alebo

                           d)

                           multilaterálne rozvojové banky.

                     Odsek 1 sa neuplatňuje na:

                           a)

                           transakcie, ktoré vychádzajú z jasného, transparentného a prístupného indexu, v ktorom sú podkladové referenčné subjekty identické so subjektmi, ktoré tvoria index subjektov, s ktorým sa obchoduje vo veľkom rozsahu, alebo ktoré sú inými obchodovateľnými cennými papiermi, ktoré nie sú sekuritizačnými pozíciami, alebo

                           b)

                           syndikované úvery, odkúpené pohľadávky, swapy na úverové zlyhanie, pokiaľ sa tieto nástroje nepoužijú na štruktúrovanie a/alebo zabezpečenie sekuritizácie, na ktorú sa vzťahuje odsek 1.

                     4.   Pred investovaním a podľa potreby aj po ňom sú úverové inštitúcie schopné preukázať príslušným orgánom v prípade každej zo svojich sekuritizačných pozícií, že dokonale a úplne chápu a uplatňujú formálne zásady a postupy analýzy a evidencie, ktoré sú vhodné z hľadiska ich obchodnej a neobchodnej knihy a primerané z hľadiska rizikového profilu ich investícií do sekuritizovaných pozícií, pokiaľ ide o:

                           a)

                           informácie, ktoré podľa odseku 1 poskytujú originátori alebo sponzori na účely konkretizácie čistého hospodárskeho podielu, ktorý si v sekuritizácii priebežne zachovávajú;

                           b)

                           rizikové charakteristiky individuálnej sekuritizačnej pozície;

                           c)

                           rizikové charakteristiky podkladových expozícií sekuritizačnej pozície;

                           d)

                           povesť a realizované straty v predchádzajúcich sekuritizáciách originátorov alebo sponzorov v príslušných triedach podkladových expozícií sekuritizačnej pozície;

                           e)

                           vyhlásenia a zverejnenia originátorov alebo sponzorov, alebo ich zástupcov či poradcov o ich náležitej starostlivosti v súvislosti so sekuritizovanými expozíciami a prípadne o kvalite kolaterálu sekuritizovaných expozícií;

                           f)

                           prípadne metódy a koncepty, na ktorých sa zakladá oceňovanie sprievodného kolaterálu sekuritizovaných expozícií, a opatrenia prijaté originátorom alebo sponzorom s cieľom zabezpečiť nezávislosť znalca a

                           g)

                           všetkých štrukturálnych charakteristík sekuritizácie, ktoré môžu mať významný vplyv na výkonnosť sekuritizačnej pozície úverovej inštitúcie.

                     Úverové inštitúcie pravidelne vykonávajú vlastné stresové testy primerané ich sekuritizačným pozíciám. Na tento účel sa úverové inštitúcie môžu spoliehať na finančné modely vytvorené ratingovými agentúrami, ak môžu úverové inštitúcie na požiadanie preukázať, že pred investovaním dôkladne zhodnotili relevantné predpoklady a štruktúrovanie v súvislosti s modelmi a že rozumejú ich metodike, predpokladom a výsledkom.
               5.   Úverové inštitúcie, iné ako tie, ktoré pôsobia ako originátori, sponzori alebo pôvodní veritelia, zavedú formálne postupy, ktoré sú vhodné z hľadiska ich obchodnej a neobchodnej knihy a primerané z hľadiska rizikového profilu ich investícií do sekuritizovaných pozícií, na priebežné a včasné sledovanie informácií o výkonnosti podkladových expozícií svojich sekuritizačných pozícií. Tie podľa potreby zahŕňajú typ expozície, percentuálny podiel úverov po splatnosti viac ako 30, 60 a 90 dní, miery zlyhania, miery predčasného splatenia, úvery, na ktoré sa vzťahuje zabavenie majetku, druhy a využitie kolaterálu, distribúciu frekvencie úverového hodnotenia alebo iného merania úveruschopnosti podkladových expozícií, odvetvovú a zemepisnú diverzifikáciu, distribúciu frekvencie pomeru úverov k hodnote (kolaterálu) v rozpätiach, ktoré umožňujú vhodnú analýzu citlivosti. V prípadoch, keď sú samotné podkladové expozície sekuritizačnými pozíciami, úverové inštitúcie získavajú informácie stanovené v tomto pododseku nielen o podkladových sekuritizačných tranžiach, ako je napríklad názov emitenta a kreditná kvalita, ale aj o charakteristikách a výkonnosti skupín podkladových expozícií pre sekuritizačné tranže.
               Úverové inštitúcie musia plne rozumieť všetkým štrukturálnym charakteristikám sekuritizačnej transakcie, ktoré by mohli významne ovplyvniť výkonnosť ich expozícií voči takejto transakcii, medzi ktoré patrí hierarchizácia zmlúv a s ňou súvisiace spúšťacie faktory, zníženia kreditného rizika, skvalitnenie likvidity, spúšťacie faktory súvisiace s trhovou cenou a špecifická definícia zlyhania pre danú zmluvu.
               Pokiaľ sa požiadavky uvedené v odsekoch 4 a 7 a v tomto odseku v nejakom dôležitom bode nesplnia z dôvodu nedbanlivosti alebo opomenutia na strane úverovej inštitúcie, členské štáty zabezpečia, že zodpovedné orgány uložia primeranú dodatočnú rizikovú váhu najmenej v hodnote 250 % rizikovej váhy (s hornou hranicou vo výške 1 250 %), ktorá by sa s výnimkou tohto odseku uplatňovala na príslušné sekuritizačné pozície podľa prílohy IX časti 4, a progresívne zvýšia rizikovú váhu po každom následnom porušení ustanovení o náležitej starostlivosti. Zodpovedný orgán zohľadní výnimky pre určité sekuritizácie uvedené v odseku 3 prostredníctvom zníženia rizikovej váhy, ktorú by inak v rámci tohto článku uvalila na sekuritizáciu, na ktorú sa uplatňuje odsek 3.
               6.   Úverové inštitúcie, ktoré sú sponzormi alebo originátormi, uplatňujú na expozície, ktoré sa majú sekuritizovať, tie isté správne a dobre vymedzené kritériá pre poskytovanie úverov v súlade s požiadavkami prílohy V bodu 3, ako uplatňujú na expozície, ktoré majú držať vo svojom vlastnom portfóliu. Úverové inštitúcie, ktoré sú sponzormi a originátormi, uplatňujú na tento účel rovnaké postupy schvaľovania a prípadne zmeny a doplnenia, obnovenia a refinancovania úverov. Úverové inštitúcie uplatňujú rovnaké normy analýzy na účasti alebo úpisy v emisiách sekuritizácií odkúpených od tretích strán bez ohľadu na to, či tieto účasti alebo úpisy musia byť držané v ich obchodnom alebo neobchodnom portfóliu.
               V prípade, že požiadavky v prvom pododseku tohto odseku sa nesplnia, úverová inštitúcia, ktorá je originátorom, neuplatní článok 95 ods. 1 a zahrnie sekuritizované angažovanosti do výpočtu svojich kapitálových požiadaviek podľa tejto smernice.
               7.   Úverové inštitúcie, ktoré sú sponzormi a originátormi, poskytnú investorom informáciu o úrovni ich záväzku podľa odseku 1, aby si ponechali čistý hospodársky podiel v sekuritizácii. Úverové inštitúcie, ktoré sú sponzormi a originátormi, zabezpečia, aby mali budúci investori jednoduchý prístup ku všetkým dôležitým údajom o úverovej kvalite a výkonnosti jednotlivých podkladových angažovaností, peňažných tokoch a sprievodných kolateráloch sekuritizačných angažovaností, ako aj k informáciám, ktoré sú nevyhnutné na vykonanie kompletných a dobre zdokumentovaných záťažových testov peňažných tokov a hodnôt sprievodného kolaterálu podkladových angažovaností. Na tento účel sa ‚dôležité údaje‘ určia ku dňu uzatvorenia sekuritizácie a podľa potreby z dôvodu charakteru sekuritizácie neskôr.
               8.   Odseky 1 až 7 sa uplatňujú na nové sekuritizácie, ktoré sa vydajú od 1. januára 2011. Odseky 1 až 7 sa od 31. decembra 2014 uplatňujú na existujúce sekuritizácie, pokiaľ po tomto dátume dôjde k doplneniu nových podkladových angažovaností alebo nahradeniu podkladových angažovaností. Príslušné orgány môžu rozhodnúť, že dočasne pozastavia uplatňovanie požiadaviek uvedených v odsekoch 1 a 2 počas období všeobecného nedostatku likvidity na trhu.
               9.   Príslušné orgány zverejňujú tieto informácie:

                           a)

                           všeobecné kritériá a metódy prijaté na účely preskúmania súladu s odsekmi 1 až 7 k 31. decembru 2010;

                           b)

                           bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia kapitoly 1 oddielu 2, počnúc 31. decembrom 2011, každoročný súhrnný opis výsledku preskúmania orgánom dohľadu a opis opatrení uvalených v prípade nedodržiavania požiadaviek v odsekoch 1 až 7.
                           Požiadavka uvedená v tomto odseku je predmetom druhého pododseku článku 144.

                     10.   Výbor európskych orgánov bankového dohľadu každoročne podáva Komisii správu o dodržiavaní tohto článku príslušnými orgánmi. Výbor európskych orgánov bankového dohľadu vypracuje usmernenia pre zbližovanie postupov dohľadu so zreteľom na tento článok vrátane opatrení prijatých v prípade porušenia náležitej starostlivosti a povinností riadenia rizika.“

               31.

               Článok 129 sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           v odseku 1 sa písmeno b) nahrádza takto:

                                       „b)

                                       plánovanie a koordinácia činností dohľadu pri bežnej činnosti, vrátane v súvislosti s činnosťami uvedenými v článkoch 123, 124, 136, v kapitole 5 a v prílohe V, v spolupráci s dotknutými príslušnými orgánmi;

                                       c)

                                       plánovanie a koordinácia činností dohľadu v spolupráci s príslušnými dotknutými orgánmi, a v prípade potreby s centrálnymi bankami, pri príprave na krízové situácie a počas nich, vrátane v období nepriaznivého vývoja v úverových inštitúciách alebo na finančných trhoch, pričom sa, keď je to možné, využívajú vymedzené existujúce komunikačné kanály na uľahčenie krízového riadenia.

                                 Plánovanie a koordinácia činností dohľadu podľa písmena c) zahŕňa výnimočné opatrenia uvedené v článku 132 ods. 3 písm. b), prípravu spoločných hodnotení, implementáciu plánov pre nepredvídané udalosti a komunikáciu s verejnosťou.“;

                           b)

                           dopĺňa sa tento odsek:
                           „3.   Orgán konsolidovaného dohľadu a príslušné orgány zodpovedné za dohľad nad dcérskymi spoločnosťami materskej úverovej inštitúcie v EÚ alebo materskej finančnej holdingovej spoločnosti v EÚ vyvinú v rámci svojich právomocí maximálne úsilie na dosiahnutie spoločného rozhodnutia o uplatnení článkov 123 a 124 na zistenie primeranosti konsolidovanej úrovne vlastných zdrojov držaných skupinou so zreteľom na jej finančnú situáciu a rizikový profil a požadovanej úrovne vlastných zdrojov na uplatnenie článku 136 ods. 2 voči každému subjektu v bankovej skupine a na konsolidovanom základe.
                           Spoločné rozhodnutie sa prijme štyri mesiace po predložení správy obsahujúcej hodnotenie rizika skupiny orgánom konsolidovaného dohľadu v súlade s článkami 123 a 124 ostatným dotknutým príslušným orgánom. V spoločnom rozhodnutí sa aj náležite uváži hodnotenie rizika dcérskych spoločností, ktoré vykonajú príslušné dotknuté orgány podľa článkov 123 a 124.
                           Spoločné rozhodnutie je plne odôvodnené a orgán konsolidovaného dohľadu ho doručí materskej úverovej inštitúcii v EÚ. V prípade nezhody orgán konsolidovaného dohľadu na žiadosť ktoréhokoľvek z ostatných dotknutých príslušných orgánov konzultuje Výbor európskych orgánov bankového dohľadu. Orgán konsolidovaného dohľadu môže konzultovať s Výborom európskych orgánov bankového dohľadu z vlastnej iniciatívy.
                           Ak príslušné orgány neprijmú takéto spoločné rozhodnutie do štyroch mesiacov, orgán konsolidovaného dohľadu po tom, ako náležite zvážil hodnotenie rizika dcérskych spoločností, ktoré vykonali dotknuté príslušné orgány, prijme rozhodnutie na konsolidovanom základe o uplatnení článku 123, článku 124 a článku 136 ods. 2.
                           Rozhodnutie o uplatnení článku 123, článku 124 a článku 136 ods. 2 prijímajú príslušné orgány zodpovedné za dohľad nad dcérskymi spoločnosťami materskej úverovej inštitúcie v EÚ alebo materskej finančnej holdingovej spoločnosti v EÚ na individuálnom alebo subkonsolidovanom základe po náležitom uvážení stanovísk a výhrad predložených orgánom konsolidovaného dohľadu.
                           Toto rozhodnutie je plne odôvodnené a zohľadní posúdenie rizika, stanoviská a výhrady ostatných príslušných orgánov vyjadrené v lehote štyroch mesiacov. Rozhodnutie predloží orgán konsolidovaného dohľadu všetkým dotknutým príslušným orgánom a materskej úverovej inštitúcii v EÚ.
                           Ak Výbor európskych orgánov bankového dohľadu vyjadril svoje stanovisko, všetky príslušné orgány zvážia jeho odporúčania a vysvetlia akúkoľvek významnú odchýlku od nich.
                           Spoločné rozhodnutie uvedené v prvom pododseku a rozhodnutia prijaté v prípade, ak neexistuje spoločné rozhodnutie v súlade so štvrtým pododsekom sa uznávajú za rozhodujúce a príslušné orgány ich uplatnia v príslušných členských štátoch.
                           Spoločné rozhodnutie uvedené v prvom pododseku a rozhodnutia prijaté v prípade, ak neexistuje spoločné rozhodnutie v súlade so štvrtým pododsekom sa aktualizujú každoročne alebo vo výnimočných prípadoch, keď príslušný orgán zodpovedný za dohľad nad dcérskymi spoločnosťami materskej úverovej inštitúcie v EÚ alebo materskej finančnej holdingovej spoločnosti v EÚ predloží orgánu konsolidovaného dohľadu písomnú a náležite odôvodnenú žiadosť o aktualizáciu rozhodnutia o uplatnení článku 136 ods. 2 V druhom uvedenom prípade sa môže aktualizácia vyriešiť na dvojstrannom základe medzi orgánom konsolidovaného dohľadu a príslušným orgánom, ktorý predložil žiadosť.
                           Výbor európskych orgánov bankového dohľadu vypracuje usmernenia pre zbližovanie postupov dohľadu so zreteľom na proces prijímania spoločných rozhodnutí uvedený v tomto odseku a so zreteľom na uplatňovanie článkov 123, 124 a 136 ods. 2 s cieľom uľahčiť prijímanie spoločných rozhodnutí.“

               32.

               V článku 130 sa odsek 1 nahrádza takto:
               „1.   Ak nastane krízová situácia vrátane nepriaznivého vývoja na finančných trhoch, ktorá potenciálne ohrozuje likviditu trhu a stabilitu finančného systému v ktoromkoľvek členskom štáte, v ktorom bolo subjektom skupiny udelené povolenie alebo v ktorom sú zriadené dôležité pobočky uvedené v článku 42a, orgán konsolidovaného dohľadu čo najskôr upozorní, ako je to možné, s prihliadnutím na kapitolu 1 oddiel 2 orgány uvedené v článku 49 štvrtom pododseku a v článku 50, a oznámi všetky informácie, ktoré sú dôležité na výkon ich úloh. Tieto povinnosti sa vzťahujú na všetky príslušné orgány podľa článkov 125 a 126 a na príslušný orgán uvedený v článku 129 ods. 1.
               Ak sa orgán uvedený v štvrtom odseku článku 49 dozvie o situácii opísanej v prvom pododseku tohto odseku, čo najskôr, ako je to možné, upozorní príslušné orgány uvedené v článkoch 125 a 126.
               Príslušný orgán a orgán uvedený v článku 49 štvrtom odseku podľa možnosti použijú existujúce vymedzené komunikačné kanály.“

               33.

               Vkladá sa tento článok:
               „Článok 131a
               1.   Orgán konsolidovaného dohľadu zriadi kolégiá orgánov dohľadu na účely zjednodušenia výkonu úloh uvedených v článku 129 a článku 130 ods. 1 a so zreteľom na požiadavky na dôvernosť v odseku 2 tohto článku a súlad s právnymi predpismi Spoločenstva zabezpečí primeranú koordináciu a prípadne spoluprácu s príslušnými zodpovednými orgánmi v tretích krajinách.
               Kolégiá orgánov dohľadu poskytujú orgánu konsolidovaného dohľadu a ostatným dotknutým príslušným orgánom rámec na výkon týchto úloh:

                           a)

                           výmena informácií;

                           b)

                           dosiahnutie prípadnej dohody o dobrovoľnom zverení úloh a dobrovoľnom delegovaní povinností;

                           c)

                           určenie programov previerok vykonávaných orgánmi dohľadu, ktoré sa opierajú o hodnotenie rizika skupiny podľa článku 124;

                           d)

                           zvýšenie efektívnosti dohľadu odstránením zbytočnej duplicity požiadaviek dohľadu okrem iného v súvislosti so žiadosťami o informácie uvedenými v článku 130 ods. 2 a článku 132 ods. 2;

                           e)

                           dôsledné uplatňovanie požiadaviek na obozretné podnikanie podľa tejto smernice vo všetkých subjektoch bankovej skupiny bez toho, aby boli dotknuté možnosti a právomoci ustanovené v právnych predpisoch Spoločenstva;

                           f)

                           uplatnenie článku 129 ods. 1 písm. c) so zreteľom na práce ostatných fór, ktoré môžu byť v tejto oblasti zriadené.

                     Príslušné orgány zapojené v kolégiách orgánov dohľadu úzko spolupracujú. Požiadavky zachovávania dôvernosti podľa kapitoly 1 oddielu 2 nebránia príslušným orgánom vo výmene dôverných informácií v rámci kolégií orgánov dohľadu. Zriadenie a fungovanie kolégií orgánov dohľadu nemá vplyv na práva a povinnosti príslušných orgánov podľa tejto smernice.
               2.   Zriadenie a fungovanie kolégií sa zakladá na písomných dohodách uvedených v článku 131, určených orgánom konsolidovaného dohľadu po porade s dotknutými príslušnými orgánmi.
               Výbor európskych orgánov bankového dohľadu vypracuje usmernenia pre operatívne fungovanie kolégií okrem iného v súvislosti s článkom 42a ods. 3
               Do kolégií orgánov dohľadu sa môžu zapojiť príslušné orgány zodpovedné za dohľad nad dcérskymi spoločnosťami materskej úverovej inštitúcie v EÚ alebo materskej finančnej holdingovej spoločnosti v EÚ a príslušné orgány hostiteľskej krajiny, v ktorej sú zriadené dôležité pobočky uvedené v článku 42a, prípadne centrálne banky, a podľa potreby príslušné orgány tretích krajín pod podmienkou, že sú dodržané požiadavky na dôvernosť, ktoré sú podľa názoru všetkých príslušných orgánov rovnocenné požiadavkám uvedeným v kapitole 1 oddiele 2.
               Orgán konsolidovaného dohľadu vedie zasadnutia kolégia a rozhoduje, ktoré príslušné orgány sa zúčastňujú na zasadnutí alebo činnosti kolégia. Orgán konsolidovaného dohľadu vopred podáva všetkým členom kolégia úplné informácie o organizácii takýchto zasadnutí, hlavných bodoch, ktoré sa majú prerokovať, a činnostiach, ktoré sa majú zvážiť. Orgán konsolidovaného dohľadu včas podáva všetkým členom kolégia úplné informácie o rozhodnutiach prijatých na takýchto zasadnutiach alebo vykonaných opatreniach.
               Orgán konsolidovaného dohľadu pri svojom rozhodovaní prihliada na dôležitosť činnosti dohľadu, ktorá sa má plánovať alebo koordinovať, pre tieto orgány, a najmä na možné dôsledky na stabilitu finančného systému v dotknutých členských štátoch v zmysle článku 40 ods. 3 a povinností uvedených v článku 42a ods. 2.
               Bez toho, aby boli dotknuté požiadavky na zachovávanie dôvernosti podľa kapitoly 1 oddielu 2, orgán konsolidovaného dohľadu informuje Výbor európskych orgánov bankového dohľadu o činnostiach kolégia orgánov dohľadu okrem iného v krízových situáciách a oznamuje tomuto výboru všetky informácie, ktoré majú osobitnú dôležitosť pre zbližovanie postupov dohľadu.“

               34.

               Článok 132 sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           v odseku 1 písm. d) sa odkaz na článok 136 nahrádza odkazom na článok 136 ods. 1;

                           b)

                           v odseku 3 písm. b) sa odkaz na článok 136 nahrádza odkazom na článok 136 ods. 1.

               35.

               Článok 150 sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           v odseku 1 sa písmená k) a l) nahrádzajú takto:

                                       „k)

                                       zoznam a klasifikácia podsúvahových položiek v prílohách II a IV;

                                       l)

                                       úprava ustanovení v prílohách III a V až XII s cieľom zohľadniť vývoj na finančných trhoch (najmä pokiaľ ide o nové finančné produkty) alebo vývoj účtovných noriem alebo požiadaviek, ktoré zohľadňujú právne predpisy Spoločenstva, alebo s ohľadom na zbližovanie postupov dohľadu.“;

                           b)

                           v odseku 2 sa písmeno c) nahrádza takto:

                                       „c)

                                       objasnenia výnimiek uvedených v článku 113;“

               36.

               V článku 153 sa tretí odsek nahrádza takto:
               „Pri výpočte rizikovo váženej angažovanosti na účely prílohy VI, časť 1, bod 4 do 31. decembra 2015 sa v súvislosti s angažovanosťou voči ústredným vládam členských štátov alebo centrálnym bankám uvedenou aj vyplatenou v domácej mene ktoréhokoľvek členského štátu pripisuje rovnaká riziková váha, ako by sa uplatňovala pri rovnakej angažovanosti uvedenej aj vyplatenej vo vlastnej domácej mene.“

               37.

               Do článku 154 sa dopĺňajú tieto odseky:
               „8.   Úverové inštitúcie, ktoré nesplnia do 31. decembra 2010 limity stanovené v článku 66 ods. 1a, vypracujú stratégie a postupy týkajúce sa nevyhnutých opatrení na riešenie tejto situácie pred dátumami stanovenými v odseku 9 tohto článku.
               Tieto opatrenia sa skúmajú podľa článku 124.
               9.   Nástroje, ktoré sa do 31. decembra 2010 považovali podľa vnútroštátnych právnych predpisov za rovnocenné s položkami uvedenými v článku 57 písm. a), b) a c), ale nepatria do predmetu článku 57 písm. a) alebo nespĺňajú kritériá stanovené v článku 63a, sa do 31. decembra 2040 považujú za nástroje, ktoré patria do článku 57 písm. ca), ak sú splnené tieto obmedzenia:

                           a)

                           do výšky 20 % súčtu písmen a) až ca) článku 57 po odpočítaní súčtu písmen i), j) a k) článku 57 medzi 10 a 20 rokmi po 31. decembri 2010;

                           b)

                           do výšky 10 % súčtu písmen a) až ca) článku 57 po odpočítaní súčtu písmen i), j) a k) článku 57 medzi 20 a 30 rokmi po 31. decembri 2010.

                     Vydávanie týchto nástrojov monitoruje do 31. decembra 2010 Výbor európskych orgánov bankového dohľadu.
               10.   Na účely oddielu 5 sa na aktíva predstavujúce pohľadávky a iné angažovanosti voči inštitúciám, ktoré vznikli úverovým inštitúciám pred 31. decembrom 2009 naďalej vzťahuje rovnaké zaobchádzanie, aké sa uplatňuje v súvislosti s článkom 115 ods. 2 a s článkom 116, keďže existovali pred 7. decembrom 2009, no nie dlhšie než do 31. decembra 2012.
               11.   Do 31. decembra 2012 lehota uvedená v článku 129 ods. 3 predstavuje šesť mesiacov.“

               38.

               Článok 156 sa nahrádza takto:
               „Článok 156
               Komisia, v spolupráci s členskými štátmi a s ohľadom na príspevok Európskej centrálnej banky pravidelne monitoruje, či táto smernica ako celok spolu so smernicou 2006/49/ES má významné účinky na hospodársky cyklus a na základe tohto preskúmania zváži, či sú opodstatnené akékoľvek nápravné opatrenia.
               Na základe tejto analýzy a pri zohľadnení príspevku Európskej centrálnej banky Komisia každé dva roky vypracuje správu a predloží ju Európskemu parlamentu a Rade spolu so všetkými primeranými návrhmi. Príspevky od požičiavajúcich si a požičiavajúcich strán sa primerane priznajú pri príprave správy.
               Komisia do 31. decembra 2009 preskúma túto smernicu ako celok s cieľom riešiť potrebu lepšej analýzy a reakcie na problémy s obozretnosťou na makroúrovni vrátane preskúmania:

                           a)

                           opatrení, ktoré zmiernia výkyvy hospodárskeho cyklu vrátane potreby úverových inštitúcií v správnom čase vybudovať proticyklické rezervy, ktoré by sa mohli využiť počas hospodárskeho poklesu;

                           b)

                           dôvodov, z ktorých vychádza výpočet kapitálových požiadaviek v tejto smernici, a

                           c)

                           dodatočných opatrení týkajúcich sa požiadaviek súvisiacich s rizikom pre úverové inštitúcie s cieľom prispieť k tomu, aby sa obmedzilo vytváranie efektu zadlžovania v bankovom systéme.

                     Komisia predloží správu o týchto otázkach Európskemu parlamentu a Rade spolu s vhodnými návrhmi.
               Komisia čo najskôr, a v každom prípade do 31. decembra 2009, predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o potrebe ďalšej reformy systému dohľadu vrátane príslušných článkov tejto smernice a primerané legislatívne návrhy v súlade s príslušným postupom podľa zmluvy.
               Komisia do 1. januára 2011 preskúma pokrok, ktorý Výbor európskych orgánov bankového dohľadu dosiahne v oblasti jednotných výkazov, periodicít a lehôt v zmysle článku 74 ods. 2 Na základe tohto preskúmania podá správu Európskemu parlamentu a Rade.
               Do 31. decembra 2011 preskúma Komisia uplatňovanie tejto smernice s osobitným zohľadnením všetkých aspektov článkov 68 až 73, 80 ods. 7, 80 ods. 8 a ich uplatňovania na financovanie mikroúvermi a vypracuje o tom správu, ktorú spolu s prípadnými návrhmi predloží Európskemu parlamentu a Rade.
               Komisia do 31. decembra 2011 preskúma uplatňovanie článku 113 ods. 4 vrátane otázky, či by výnimky mali byť vo vnútroštátnej kompetencii, a vyhotoví o tom správu, ktorú spolu s prípadnými návrhmi predloží Európskemu parlamentu a Rade. V súvislosti s potenciálnym obmedzením rozsahu vnútroštátnej kompetencie podľa článku 113 ods. 4 písm. c) a jej prípadného uplatnenia na úrovni EÚ preskúmanie osobitne zohľadní efektivitu riadenia rizika skupiny, pričom zabezpečí, že sa zavedú dostatočné záruky na zabezpečenie finančnej stability vo všetkých členských štátoch, v ktorých má subjekt skupiny svoje sídlo.
               Do 31. decembra 2009 Komisia preskúma opatrenia na posilnenie transparentnosti mimoburzových trhov vrátane trhov so swapmi na kreditné zlyhanie (credit default swaps – CDS), napríklad vyžadovaním zúčtovania prostredníctvom centrálnej zmluvnej strany (CCP), a vyhotoví o tom správu, ktorú spolu s prípadnými vhodnými návrhmi predloží Európskemu parlamentu a Rade.
               Do 31. decembra 2009 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o očakávanom vplyve článku 122a spolu s prípadnými vhodnými návrhmi. Komisia vypracuje svoju správu po konzultácii s Výborom európskych orgánov bankového dohľadu. V správe sa zváži najmä to, či minimálne požiadavky na ponechanie podľa článku 122a ods. 1 napĺňajú cieľ lepšieho zosúladenia záujmov originátorov alebo sponzorov a investorov a či posilňujú finančnú stabilitu, a či by zvýšenie minimálnej hodnoty ponechania bolo vhodné vzhľadom na medzinárodný vývoj.
               Komisia do 1. januára 2012 podá Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní a účinnosti článku 122a v súvislosti s vývojom na medzinárodnom trhu.“

               39.

               Príloha III sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           v časti 1 bode 5 sa dopĺňa táto veta:
                           „Podľa metódy stanovenej v časti 6 tejto prílohy (IMM) sa so všetkými súbormi vzájomného započítavania s jednou zmluvnou stranou môže zaobchádzať ako s jedným súborom vzájomného započítavania, ak sú negatívne simulované trhové hodnoty jednotlivých súborov vzájomného započítavania nastavené v odhade očakávanej expozície (EE) na hodnotu 0.“;

                           b)

                           v časti 2 sa bod 3 nahrádza takto:

                                       „3.

                                       Ak úverová inštitúcia kúpi zabezpečenie vo forme kreditného derivátu pre expozíciu nezahrnutú do obchodnej knihy alebo pre expozíciu voči CCR, môže vypočítať svoju kapitálovú požiadavku pre zaistené aktíva v súlade s prílohou VIII časťou 3 bodmi 83 až 92, alebo po súhlase príslušných orgánov v súlade s prílohou VII časťou 1 bodom 4 alebo prílohou VII časťou 4 bodmi 96 až 104.
                                       Ak sa neuplatní možnosť uvedená v prílohe II bode 11 druhej vete smernice 2006/49/ES, je v týchto prípadoch hodnota expozície pre CCR pre tieto úverové deriváty stanovená ako nulová.
                                       Inštitúcia sa však môže rozhodnúť jednotne zahŕňať na účely výpočtu kapitálových požiadaviek na kreditné riziko zmluvnej strany všetky úverové deriváty nezahrnuté do obchodnej knihy a kúpené ako zabezpečenie pre expozíciu nezahrnutú do obchodnej knihy alebo zabezpečenie pre expozíciu voči CCR, keď sa zabezpečenie uznáva podľa tejto smernice.“;

                           c)

                           v časti 5 sa bod 15 nahrádza takto:

                                       „15.

                                       Pre každého emitenta referenčného dlhového nástroja, ktorý je podkladovým nástrojom pre swap na kreditné zlyhanie, existuje jeden zaisťovací súbor. So swapmi na úverové zlyhanie pre ‚n-té zlyhanie‘ z koša aktív sa zaobchádza takto:

                                                   a)

                                                   veľkosť rizikovej pozície v referenčnom dlhovom nástroji v podkladovom koši pre swap na úverové zlyhanie ‚pre n-té zlyhanie‘ sa rovná efektívnej nominálnej hodnote referenčného dlhového nástroja, vynásobenej upraveným obdobím trvania derivátu ‚pre n-té zlyhanie‘ v súvislosti so zmenou úverového rozpätia referenčného dlhového nástroja;

                                                   b)

                                                   existuje jeden zaisťovací súbor pre každý referenčný dlhový nástroj v podkladovom koši pre daný swap na úverové zlyhanie ‚pre n-té zlyhanie‘; rizikové pozície z iných swapov na úverové zlyhanie ‚pre n-té zlyhanie‘ sa nezahŕňajú do toho istého zaisťovacieho súboru;

                                                   c)

                                                   multiplikátor CCR uplatniteľný pre každý zaisťovací súbor vytvorený pre jeden z referenčných dlhových nástrojov derivátu ‚pre n-té zlyhanie‘ sa rovná 0,3 % pre referenčné dlhové nástroje, ktoré majú rating uznávanej ratingovej agentúry rovnocenný stupňu kreditnej kvality 1 až 3, a 0,6 % pre ostatné dlhové nástroje.“

               40.

               Príloha V sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           bod 8 sa nahrádza takto:

                                       „8.

                                       Riziká vyplývajúce zo sekuritizačných transakcií vrátane rizík straty reputácie, ktoré vznikajú v súvislosti s komplexnými štruktúrami alebo produktmi, vo vzťahu ku ktorým sú úverové inštitúcie investorom, originátorom alebo sponzorom, sa hodnotia a riešia náležitými politikami a postupmi tak, aby sa zabezpečilo najmä úplné premietnutie ekonomickej podstaty transakcie do rozhodnutí týkajúcich sa hodnotenia a riadenia rizika.“;

                           b)

                           bod 14 sa nahrádza takto:

                                       „14.

                                       Existujú spoľahlivé stratégie, politiky, postupy a systémy na identifikáciu, meranie, riadenie a monitorovanie rizika likvidity v primeranom súbore časových horizontov, vrátane denných, s cieľom zabezpečiť, aby úverové inštitúcie zachovávali primerané úrovne ochranných rezerv likvidity. Tieto stratégie, politiky, postupy a systémy sú špecificky uspôsobené pre obchodné línie, meny a subjekty a zahŕňajú primerané mechanizmy rozdeľovania nákladov na likviditu, prínosov a rizík.“;

                           c)

                           vkladá sa tento bod:

                                       „14a.

                                       Stratégie, politiky, postupy a systémy uvedené v bode 14 zodpovedajú zložitosti, rizikovému profilu, rozsahu činností úverovej inštitúcie a tolerancii voči riziku stanovenému riadiacim orgánom a odrážajú dôležitosť úverovej inštitúcie v každom členskom štáte, v ktorom táto inštitúcia vykonáva činnosť. Úverová inštitúcia oznamuje toleranciu voči riziku všetkým relevantným obchodným líniám.“;

                           d)

                           bod 15 sa nahrádza takto:

                                       „15.

                                       Úverové inštitúcie vypracujú metodiky na identifikáciu, meranie, riadenie a monitorovanie pozícií financovania. Tieto metodiky sa okrem iného zaoberajú bežnými a predpokladanými významnými peňažnými tokmi plynúcimi do a vyplývajúcimi z aktív, pasív, podsúvahových položiek vrátane podmienených záväzkov, a možným vplyvom rizika dobrej povesti.

                                       16.

                                       Úverové inštitúcie rozlišujú medzi založenými a nezaťaženými aktívami, ktoré sú dostupné stále, najmä počas krízových situácií. Prihliadajú aj na právnickú osobu, v ktorej sa aktíva nachádzajú, krajinu, v ktorej sú právne evidované v registri alebo na účte, ako aj na ich prípustnosť a monitorujú, ako možno tieto aktíva včas mobilizovať.

                                       17.

                                       Úverové inštitúcie berú prihliadajú aj na existujúce právne, regulačné a prevádzkové obmedzenia pre potenciálne prevody likvidity a nezaťažených aktív medzi subjektmi v rámci EHP, ako aj mimo neho.

                                       18.

                                       Úverová inštitúcia uváži rôzne nástroje na zmierňovanie rizika likvidity vrátane systému limitov a ochranných rezerv likvidity, aby bola schopná odolať rôznym stresovým udalostiam, a primerane diverzifikovanú štruktúru financovania a prístup k zdrojom financovania. Tieto opatrenia pravidelne skúma.

                                       19.

                                       Uvážia sa alternatívne scenáre týkajúce sa pozícií likvidity a zmierňovania rizika a pravidelne sa skúmajú predpoklady, na ktorých sa zakladajú rozhodnutia týkajúce sa pozície financovania. Na tieto účely sa alternatívne scenáre zameriavajú najmä na podsúvahové položky a ďalšie podmienené záväzky vrátane položiek a záväzkov SSPE alebo iných účelových jednotiek, vo vzťahu ku ktorým pôsobí úverová inštitúcia ako sponzor alebo ktorým poskytuje výraznú likvidnú podporu.

                                       20.

                                       Úverové inštitúcie uvážia potenciálny vplyv inštitucionálnych, celotrhových a kombinovaných alternatívnych scenárov. Posúdia sa rôzne časové horizonty a meniace sa stupne stresových podmienok.

                                       21.

                                       Úverové inštitúcie upravujú svoje stratégie, interné politiky a limity pre riziko likvidity a vytvárajú účinné plány pre nepredvídané udalosti, pričom zohľadňujú výsledku alternatívnych scenárov uvedených v bode 19.

                                       22.

                                       Na riešenie kríz likvidity majú úverové inštitúcie zavedené plány pre nepredvídané udalosti, v ktorých sú stanovené primerané stratégie a vhodné vykonávacie opatrenia zamerané na riešenie možnej nedostatočnej likvidity. Tieto plány sa pravidelne testujú, aktualizujú na základe výsledkov alternatívnych scenárov stanovených v bode 19, oznamujú vrcholovému manažmentu, ktorý ich schvaľuje, aby sa interné politiky a postupy mohli zodpovedajúco upravovať.“

               41.

               V prílohe IX časti 3 oddiele 2 sa dopĺňa tento bod:

                           „7a.

                           Príslušné orgány okrem toho prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby v súvislosti s úverovým hodnotením týkajúcim sa nástrojov štruktúrovaného financovania bola ratingová agentúra zaviazaná k verejnému sprístupneniu vysvetlenia, akým spôsobom výsledky združených aktív ovplyvnia jej úverové hodnotenia.“

               42.

               Príloha XI sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           bod 1 písm. e) sa nahrádza takto:

                                       „e)

                                       expozíciu voči riziku likvidity, meranie a riadenie rizika likvidity zo strany úverových inštitúcií vrátane tvorby analýz alternatívnych scenárov, riadenie zmierňovania rizika (najmä úrovne, zloženia a kvality ochranných rezerv likvidity) a účinné plány pre nepredvídané udalosti;“

                           b)

                           vkladá sa tento bod:

                                       „1a.

                                       Na účely bodu 1 písm. e) príslušné orgány pravidelne vykonávajú komplexné hodnotenie celkového riadenia rizika likvidity úverovými inštitúciami a podporujú tvorbu správnych interných metodík. Príslušné orgány prihliadajú pri výkone tohto preskúmania na úlohu, ktorú zohrávajú úverové inštitúcie na finančných trhoch. Príslušné orgány v jednom členskom štáte náležite prihliadajú aj na potenciálny vplyv svojich rozhodnutí na stabilitu finančného systému vo všetkých ostatných dotknutých členských štátoch.“

               43.

               Príloha XII časť 2 bod 3 písm. a) a b) sa nahrádzajú takto:

                           „a)

                           súhrnné informácie o zmluvných podmienkach týkajúcich sa hlavných znakov všetkých položiek a zložiek vlastných zdrojov vrátane nástrojov uvedených v článku 57 písm. ca), nástrojov, ktorých ustanovenia poskytujú úverovej inštitúcii stimul na ich splatenie, a nástrojov, na ktoré sa vzťahuje článok 154 ods. 8 a 9;

                           b)

                           výška pôvodných vlastných zdrojov s osobitnou informáciou o všetkých položkách tvoriacich vlastné zdroje a odpočítateľných položkách od vlastných zdrojov; celková suma nástrojov uvedených v článku 57 písm. ca) a nástrojov, ktorých ustanovenia poskytujú úverovej inštitúcii stimul na ich splatenie, sa tiež uvádzajú osobitne; vo všetkých týchto informáciách sa špecifikujú nástroje, na ktoré sa vzťahuje článok 154 ods. 8 a 9;“.

         Článok 2
   Zmeny a doplnenia smernice 2006/49/ES
   Smernica 2006/49/ES sa mení a dopĺňa takto:

               1.

               V článku 12 sa prvý odsek nahrádza takto:
               „‚Pôvodné vlastné zdroje‘ sú súčtom písmen a) až ca) po odčítaní súčtu písmen i), j) a k) článku 57 smernice 2006/48/ES.“

               2.

               Článok 28 sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           odsek 1 sa nahrádza takto:
                           „1.   Inštitúcie, okrem investičných spoločností, ktoré spĺňajú kritériá stanovené v článku 20 ods. 2 alebo 3 tejto smernice, monitorujú a kontrolujú svoju veľkú majetkovú angažovanosť v súlade s článkami 106 až 118 smernice 2006/48/ES.“;

                           b)

                           odsek 3 sa vypúšťa.

               3.

               Článok 30 ods. 4 sa nahrádza takto:
               „4.   Príslušné orgány môžu odchylne od odseku 3 povoliť, aby sa na aktíva predstavujúce pohľadávky a ostatné expozície voči uznaným investičným spoločnostiam z tretích krajín a uznaným zúčtovacím centrám a burzám vzťahovalo rovnaké zaobchádzanie, ako sa ustanovilo v článku 111 ods. 1 smernice 2006/48/ES a v článku 106 ods. 2 písm. c) uvedenej smernice.“

               4.

               Článok 31 sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           v prvom pododseku sa písmená a) a b) nahrádzajú takto:

                                       „a)

                                       expozícia v neobchodnej knihe voči klientovi alebo skupine príslušných klientov neprekračuje limit stanovený v článku 111 ods. 1 smernice 2006/48/ES, pričom tento limit sa vypočíta s ohľadom na vlastné zdroje, ako sú uvedené v uvedenej smernici, tak, že celé prekročenie vzniká v obchodnej knihe;

                                       b)

                                       inštitúcia spĺňa dodatočnú kapitálovú požiadavku na prekročenie s ohľadom na limit stanovený v článku 111 ods. 1 smernice 2006/48/ES, vypočítanú v súlade s prílohou VI tejto smernice;“

                           b)

                           v prvom odseku sa písmeno e) nahrádza takto:

                                       „e)

                                       inštitúcie podávajú každé tri mesiace príslušným orgánom správy o všetkých prípadoch, keď bol počas predchádzajúcich troch mesiacov prekročený limit uvedený v článku 111 ods. 1 smernice 2006/48/ES.“;

                           c)

                           druhý odsek sa nahrádza takto:
                           „V súvislosti s písmenom e), v každom prípade, v ktorom bol prekročený limit, sa uvedie výška prekročenia a meno príslušného klienta.“

               5.

               V článku 32 ods. 1 sa prvý pododsek nahrádza takto:
               „1.   Príslušné orgány vytvoria postupy na zabránenie tomu, aby sa inštitúcie zámerne vyhýbali dodatočným kapitálovým požiadavkám, ktoré by sa na ne inak vzťahovali a ktoré sa týkajú expozícií prekračujúcich limit stanovený v článku 111 ods. 1 smernice 2006/48/ES, ak tieto expozície trvali dlhšie ako desať dní, prostredníctvom dočasného prevedenia týchto expozícií na inú spoločnosť, či už v rovnakej skupine, alebo nie, a/alebo vykonaním umelých transakcií na uzatvorenie expozície počas obdobia desať dní a vytvorením novej expozície.“

               6.

               V článku 35 sa dopĺňa tento odsek:
               „6.   Na investičné spoločnosti sa vzťahujú jednotné výkazy, periodicity a lehoty uvedené v článku 74 ods. 2 smernice 2006/48/ES.“

               7.

               V článku 38 sa dopĺňa tento odsek:
               „3.   Článok 42a smernice 2006/48/ES s výnimkou odseku 1 písm. a) sa primerane uplatňuje na dohľad nad investičnými spoločnosťami, pokiaľ investičné spoločnosti nespĺňajú kritériá ustanovené v článku 20 ods. 2 a 3 alebo článku 46 ods. 1 tejto smernice.“

               8.

               V článku 45 ods. 1 sa dátum „31. decembra 2010“ nahrádza dátumom „31. decembra 2014“.

               9.

               V článku 47 sa dátum „31. decembra 2009“ nahrádza dátumom „31. decembra 2010“ a odkaz na body 4 a 8 prílohy V smernice 93/6/EHS sa nahrádza odkazom na body 4 a 8 prílohy VIII.

               10.

               V článku 48 ods. 1 sa dátum „31. decembra 2010“ nahrádza dátumom „31. decembra 2014“.

         Článok 3
   Zmeny a doplnenia smernice 2007/64/ES
   Článok 1 ods. 1 písm. a) smernice 2007/64/ES sa nahrádza takto:

               „a)

               úverové inštitúcie v zmysle článku 4 ods. 1 písm. a) smernice 2006/48/ES vrátane pobočiek v zmysle článku 4 ods. 3 uvedenej smernice, ktoré sa nachádzajú v Spoločenstve a patria úverovým inštitúciám, ktorých hlavné sídlo je v Spoločenstve alebo v súlade s článkom 38 uvedenej smernice mimo Spoločenstva;“.

         Článok 4
   Transpozícia
   1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 31. októbra 2010.
   Tieto ustanovenia uplatňujú od 31. decembra 2010.
   Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
   2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   Článok 5
   Nadobudnutie účinnosti
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 6
   Adresáti
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Štrasburgu 16. septembra 2009

            Za Európsky parlament

            predseda

         J. BUZEK

            Za Radu

            predseda

         C. MALMSTRÖM

      (1)  Stanovisko z 24.3.2009 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

      (2)  Ú. v. EÚ C 93, 22.4.2009, s. 3.

      (3)  Stanovisko Európskeho parlamentu zo 6. mája 2009 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 27. júla 2009.

      (4)  Ú. v. EÚ L 177, 30.6.2006, s. 1.

      (5)  Ú. v. ES L 372, 31.12.1986, s. 1.

      (6)  Ú. v. EÚ L 177, 30.6.2006, s. 201.

      (7)  Pozri stranu 1 tohto úradného vestníka.

      (8)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

      (9)  Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1.

      (10)  Ú. v. EÚ L 319, 5.12.2007, s. 1.

      (11)  Ú. v. EÚ L 302, 17.11.2009, s. 1;“