title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/148/ES z  30. novembra 2009 o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom azbestu pri práci (Text s významom pre EHP)

text:
               16.12.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 330/28

      SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2009/148/ES
   z 30. novembra 2009
   o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom azbestu pri práci
   (kodifikované znenie)
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 137 ods. 2,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
   po porade s Výborom regiónov,
   konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (2),
   keďže:

               (1)

               Smernica Rady 83/477/EHS z 19. septembra 1983 o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom azbestu pri práci (druhá samostatná smernica v zmysle článku 8 smernice 80/1107/EHS) (3) bola opakovane (4) podstatným spôsobom zmenená a doplnená. V záujme jasnosti a prehľadnosti by sa mala táto smernica kodifikovať.

               (2)

               Azbest je obzvlášť nebezpečný faktor, ktorý môže spôsobiť vážne ochorenie a ktorý sa vyskytuje v mnohých prípadoch pri práci. Mnohí pracovníci sú z tohto dôvodu vystavení potenciálnemu ohrozeniu zdravia. Krocidolit sa považuje za obzvlášť nebezpečný typ azbestu.

               (3)

               Aj keď súčasné vedecké poznanie nie je také, aby sa mohla určiť úroveň, pod ktorou by riziko ohrozenia zdravia prestalo existovať, znížením ohrozenia spôsobeného azbestom sa bude napriek tomu znižovať riziko vzniku chorôb súvisiacich s azbestom. Je preto nutné zaviesť osobitné zosúladené postupy týkajúce sa ochrany pracovníkov pred azbestom. Táto smernica zahŕňa minimálne požiadavky, ktoré budú prehodnotené na základe získaných skúseností a technického rozvoja v tejto oblasti.

               (4)

               Optická mikroskopia, hoci neumožňuje počítanie najmenších zdraviu škodlivých vlákien, je v súčasnosti najpoužívanejšou metódou na pravidelné meranie azbestu.

               (5)

               Preventívne opatrenia na ochranu zdravia pracovníkov ohrozených azbestom a predpokladaný záväzok členských štátov týkajúci sa dohľadu nad ich zdravím sú dôležité.

               (6)

               Aby bola zaistená jasná definícia vlákien, mali by sa definovať buď v mineralogickej terminológii alebo podľa ich čísla v zozname Služieb pre chemické prehľady (CAS – Chemical Abstract Service).

               (7)

               Bez toho, aby boli dotknuté iné ustanovenia Spoločenstva týkajúce sa uvádzania na trh a používania azbestu, obmedzenie činností, pri ktorých dochádza k vystaveniu azbestu, by malo hrať veľmi významnú úlohu pri prevencii chorôb spojených s týmto vystavením.

               (8)

               Systém oznamovacej povinnosti o činnostiach, pri ktorých dochádza k vystaveniu azbestu, treba prispôsobiť novým pracovným situáciám.

               (9)

               Zákaz aplikácie azbestu rozprašovaním nie je dostačujúci na zabránenie uvoľňovaniu azbestových vlákien do ovzdušia. Je takisto dôležité zakázať činnosti, pri ktorých sú pracovníci vystavení azbestovým vláknam pri odstraňovaní azbestu alebo pri výrobe a spracovaní azbestových výrobkov alebo pri výrobe a spracovaní výrobkov obsahujúcich úmyselne pridávané azbestové vlákna vzhľadom na ich vysoký a nepredvídateľný stupeň vystavenia.

               (10)

               S ohľadom na najnovšie technické poznatky je potrebné stanoviť metodológiu odoberania vzoriek používanú pri meraní obsahu azbestu vo vzduchu a metódu počítania vlákien.

               (11)

               Hoci doteraz ešte nebolo možné identifikovať prah vystavenia, pod ktorým azbest nepredstavuje riziko vzniku rakoviny, je vhodné znížiť limitnú hodnotu vystavenia azbestu pracovníkov pri práci na minimum.

               (12)

               Od zamestnávateľov by sa malo požadovať, aby pred začiatkom akéhokoľvek projektu odstraňovania azbestu urobili záznam o prítomnosti alebo o predpokladanej prítomnosti azbestu v budovách alebo zariadeniach, a aby tieto informácie oznámili ostatným ľuďom, ktorí by mohli byť vystavení azbestu v dôsledku jeho použitia, údržby alebo iných činností v danej budove alebo na nej.

               (13)

               Malo by sa zabezpečiť, aby búracie práce alebo práce na odstránenie azbestu vykonávali podniky, ktoré poznajú všetky opatrenia, ktoré je potrebné urobiť na ochranu pracovníkov.

               (14)

               Mala by sa zabezpečiť osobitná príprava pracovníkov, ktorí sú alebo môžu byť vystavení azbestu, aby sa významnou mierou prispelo k zníženiu rizík súvisiacich s týmto vystavením.

               (15)

               Je potrebné prijať praktické odporúčania pre lekársky dozor nad vystavenými pracovníkmi so zreteľom na najnovšie lekárske poznatky pre včasné odhalenie patologických zmien spojených s azbestom.

               (16)

               Keďže cieľ navrhovanej činnosti, a to zdokonalenie ochrany pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s vystavením azbestu pri práci, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

               (17)

               Ustanovenia obsiahnuté v tejto smernici sú konkrétnym príspevkom k vytvoreniu sociálneho rozmeru vnútorného trhu. Tieto ustanovenia sú obmedzené na minimum, aby neboli zbytočnou záťažou pri zakladaní a rozvoji malých a stredných podnikov.

               (18)

               Táto smernica sa nevzťahuje na povinnosti členských štátov týkajúce sa lehôt na transpozíciu smerníc do vnútroštátneho práva, ktoré sú uvedené v časti B prílohy II,

         PRIJALI TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   1.   Cieľom tejto smernice je ochrana pracovníkov pred rizikami poškodenia zdravia vrátane prevencie takýchto rizík, ktoré vznikajú alebo pravdepodobne vznikajú vystavením účinkom azbestu pri práci.
   Ustanovuje hraničnú hodnotu tohto vystavenia, ako aj ďalšie osobitné požiadavky.
   2.   Táto smernica rešpektuje právo členských štátov uplatňovať alebo zaviesť zákony, iné právne predpisy alebo správne opatrenia, ktoré zabezpečia väčšiu ochranu pracovníkov najmä pri nahradení azbestu za menej nebezpečné substituenty.
   Článok 2
   Na účely tejto smernice „azbest“ znamená nasledujúce vláknité kremičitany:

               a)

               azbest aktinolit, č. CAS 77536-66-4 (5);

               b)

               azbest gruenerit (amozit) č. CAS 12172-73-5 (5);

               c)

               azbestový anthofylit, č. CAS 77536-67-5 (5);

               d)

               chryzotil, č. CAS 12001-29-5 (5);

               e)

               krocidolit, č. CAS 12001-28-4 (5);

               f)

               azbest tremolit, č. CAS 77536-68-6 (5).

         Článok 3
   1.   Táto smernica sa uplatňuje na činnosti, pri ktorých pracovníci v priebehu svojej práce sú alebo môžu byť vystavení prachu pochádzajúcemu z azbestu alebo z materiálov obsahujúcich azbest.
   2.   V prípade akejkoľvek činnosti, pri ktorej by pravdepodobne mohlo vzniknúť riziko vystavenia prachu pochádzajúcemu z azbestu alebo z materiálov obsahujúcich azbest, musí byť toto riziko posudzované tak, aby bol určený charakter a stupeň vystavenia pracovníkov prachu pochádzajúcemu z azbestu alebo z materiálov obsahujúcich azbest.
   3.   V prípade, že je vystavenie pracovníka sporadické a nízkej intenzity, a keď je z výsledkov posúdenia rizika uvedeného v odseku 2 jasné, že v ovzduší pracovného priestoru nebude prekročená hraničná hodnota pre obsah azbestu, môže sa upustiť od článkov 4, 18 a 19, keď sa práca týka:

               a)

               krátkych nepravidelných údržbárskych činností, pri ktorých sa zaobchádza iba s nedrobivými materiálmi;

               b)

               odstraňovania bez znehodnocovania netriedených materiálov, v ktorých sú azbestové vlákna pevne spojené so základným materiálom;

               c)

               zalievania alebo tmelenia azbest obsahujúcich materiálov, ktoré sú v dobrom stave;

               d)

               monitorovania a kontroly vzduchu a odoberania vzoriek, aby sa overilo, či určitý materiál obsahuje azbest.

         4.   Členské štáty po porade so sociálnymi partnermi v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a praxou ustanovia praktické usmernenia pre stanovenie sporadického vystavenia a vystavenia nízkej intenzity, ako je ustanovené v odseku 3.
   5.   Posúdenie uvedené v odseku 2 je predmetom porád s pracovníkmi a/alebo ich zástupcami v podniku alebo prevádzkarni a preskúma sa v prípade podozrenia, že je nesprávne, alebo ak dôjde k zmene materiálu pri práci.
   Článok 4
   1.   S výnimkou článku 3 ods. 3 sa prijmú opatrenia uvedené v odsekoch 2 až 5.
   2.   Na činnosti uvedené v článku 3 ods. 1 sa musí vzťahovať systém oznamovacej povinnosti spravovaný zodpovedným orgánom členského štátu.
   3.   Zamestnávateľ pred začiatkom prác v súlade s vnútroštátnymi zákonmi, inými právnymi predpismi a správnymi opatreniami predloží oznámenie uvedené v odseku 2 zodpovednému orgánu členského štátu.
   Toto oznámenie musí obsahovať aspoň stručný popis:

               a)

               umiestnenia pracovného stanovišťa;

               b)

               druhov a množstiev azbestu, ktorý sa používa alebo s ktorým sa zaobchádza;

               c)

               činností a používaných postupov;

               d)

               počtu pracovníkov podieľajúcich sa na práci;

               e)

               deň začatia práce a jej trvanie;

               f)

               opatrenia, ktoré sa urobili na zníženie vystavenia pracovníkov azbestu.

         4.   Pracovníci a/alebo ich zástupcovia v podnikoch alebo prevádzkarniach majú prístup k dokumentom, ktoré sú predmetom oznámenia uvedeného v odseku 2 týkajúceho sa ich podniku alebo prevádzkarne v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi.
   5.   Zakaždým, keď sa očakáva, že zmena pracovných podmienok bude mať za následok významné zvýšenie vystavenia prachu pochádzajúcemu z azbestu alebo z materiálov obsahujúcich azbest, musí sa predložiť nové oznámenie.
   Článok 5
   Aplikácia azbestu rozprašovaním a pracovnými postupmi, pri ktorých sa používajú izolačné alebo zvukotesné materiály obsahujúce azbest s nízkou hustotou (menej ako 1 g/cm3), sa zakazuje.
   Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie iných ustanovení Spoločenstva o uvádzaní na trh a používaní azbestu, činnosti, pri ktorých dochádza k vystaveniu pracovníkov azbestovým vláknam počas odstraňovania azbestu alebo výroby a spracovania azbestových výrobkov alebo počas výroby a spracovania výrobkov obsahujúcich úmyselne pridávaný azbest, sa zakazujú s výnimkou nakladania s výrobkami a likvidácie výrobkov, ktoré sú produktom búrania a odstraňovania azbestu.
   Článok 6
   Pre všetky činnosti uvedené v článku 3 ods.1 vystavenie pracovníkov prachu pochádzajúcemu z azbestu alebo z materiálov obsahujúcich azbest na mieste výkonu práce sa musí znížiť na minimum a v každom prípade pod hraničnú hodnotu ustanovenú v článku 8, najmä na základe nasledujúcich opatrení:

               a)

               počet pracovníkov vystavených alebo pravdepodobne vystavených prachu pochádzajúcemu z azbestu alebo z materiálov obsahujúcich azbest musí byť obmedzený na najnižšiu možnú hodnotu;

               b)

               pracovné postupy musia byť navrhnuté tak, aby sa netvoril azbestový prach alebo, ak to nie je možné, aby sa zabránilo uvoľňovaniu azbestového prachu do vzduchu;

               c)

               všetky priestory a zariadenia, ktoré sú zapojené do upravovania azbestu, sa musia dať pravidelne a účinne čistiť a udržiavať;

               d)

               azbest alebo materiály obsahujúce azbest a vytvárajúce prach sa musia skladovať a prepravovať vo vhodnom uzavretom balení;

               e)

               odpad sa musí zhromažďovať a odstraňovať z miesta výkonu práce čo najskôr, vo vhodnom uzavretom balení s označením oznamujúcim, že obsahuje azbest; toto opatrenie neplatí pre banské činnosti; s týmto odpadom sa potom zaobchádza v súlade so smernicou Rady 91/689/EHS z 12. decembra 1991 o nebezpečnom odpade (6).

         Článok 7
   1.   V závislosti od výsledkov počiatočného posúdenia rizika a na účely zabezpečenia zhody s hraničnými hodnotami ustanovenými v článku 8, sa pravidelne vykonáva meranie obsahu azbestových vlákien vo vzduchu na pracovisku.
   2.   Odoberanie vzoriek musí byť reprezentatívne vo vzťahu k osobnému vystaveniu pracovníka prachu pochádzajúcemu z azbestu alebo z materiálov obsahujúcich azbest.
   3.   Odoberanie vzoriek sa uskutočňuje po konzultácii s pracovníkmi a/alebo ich zástupcami v podniku alebo prevádzkarni.
   4.   Odoberanie vzoriek vykonáva vhodne kvalifikovaný personál. Odobraté vzorky sa následne a v súlade s odsekom 6 analyzujú v laboratóriách vybavených zariadením na počítanie vlákien.
   5.   Trvanie odoberania vzoriek musí byť také, aby sa mohlo stanoviť reprezentatívne vystavenie pre osemhodinový referenčný čas (jedna zmena) pomocou meraní alebo časovo vážených výpočtov.
   6.   Počítanie vlákien sa vykonáva vždy, keď je to možné, fázovým kontrastným mikroskopom (FKM) v súlade s metódou odporúčanou Svetovou zdravotníckou organizáciou (WHO) z roku 1997 (7) alebo inou metódou, ktorá poskytuje rovnaké výsledky.
   Na účely merania obsahu azbestu vo vzduchu, ako sa uvádza v odseku 1, sa berú do úvahy iba vlákna s dĺžkou viac ako päť mikrometrov, so šírkou menej ako tri mikrometre a s pomerom dĺžky ku šírke väčším ako 3: 1.
   Článok 8
   Zamestnávatelia zabezpečia, aby žiadny pracovník nebol vystavený vyššej koncentrácii azbestu vo vzduchu ako 0,1 vlákna na cm3 vo vzťahu k osemhodinovému časovo váženému priemeru (TWA –time-weighted average).
   Článok 9
   Zmeny a doplnenia potrebné na prispôsobenie prílohy I tejto smernice technickému pokroku sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 17 smernice Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci (8).
   Článok 10
   1.   Keď sa prekročí hraničná hodnota ustanovená v článku 8, musia sa zistiť dôvody, ktoré spôsobili prekročenie tejto hodnoty, a čo najskôr sa musia vykonať primerané opatrenia na nápravu.
   Nemôže sa pokračovať v práci na zasiahnutom mieste, pokiaľ sa nevykonajú vhodné opatrenia na ochranu pracovníkov, ktorých sa to týka.
   2.   Na účel kontroly účinnosti opatrení uvedených v odseku 1 prvom pododseku sa bezodkladne vykoná ďalšie stanovenie koncentrácií azbestu vo vzduchu.
   3.   Ak nie je možné znížiť vystavenie iným spôsobom a ak z dôvodu dodržania hraničných hodnôt je potrebné nosiť osobné ochranné dýchacie prostriedky, toto nemá byť trvalé a u každého pracovníka sa musí prísne obmedziť na minimálny čas. Počas trvania práce, keď sa vyžaduje používanie týchto prostriedkov, sa zabezpečia prestávky podľa fyzikálnych a klimatologických podmienok, a v prípade potreby po porade s pracovníkmi a/alebo ich zástupcami v podniku alebo prevádzkarni v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a praxou.
   Článok 11
   Pred začiatkom búracích alebo údržbárskych prác zamestnávateľ vykoná, v prípade potreby na základe informácií získaných od vlastníkov priestorov, všetky potrebné kroky na identifikáciu materiálov, u ktorých sa predpokladá obsah azbestu.
   Ak je pochybnosť o prítomnosti azbestu v materiáli alebo v konštrukcii, dodržia sa príslušné ustanovenia tejto smernice.
   Článok 12
   V prípade niektorých činností, ako je búranie, odstraňovanie, oprava a údržba, pri ktorých sa predpokladá prekročenie hraničnej hodnoty ustanovenej v článku 8 napriek použitiu technických preventívnych opatrení na obmedzenie koncentrácií azbestu vo vzduchu, zamestnávateľ stanoví opatrenia na zabezpečenie ochrany pracovníkov počas ich zapojenia do takýchto činností, najmä:

               a)

               pracovníkom sa vydajú vhodné dýchacie prístroje a iné osobné ochranné prostriedky, ktoré musia používať;

               b)

               zabezpečia sa výstražné značky o predpokladanom prekročení hraničnej hodnoty ustanovenej v článku 8 a

               c)

               zabráni sa šíreniu prachu pochádzajúceho z azbestu alebo z materiálov obsahujúcich azbest mimo priestorov alebo mimo miesta, na ktorom sa činnosť uskutočňuje.

         Tieto opatrenia sa prerokujú s pracovníkmi a/alebo ich zástupcami v podniku alebo prevádzkarni pred vykonaním príslušných činností.
   Článok 13
   1.   Pred začiatkom búracích prác alebo prác na odstránenie azbestu a/alebo materiálov obsahujúcich azbest z budov, stavieb, závodov alebo vybavenia alebo z lodí sa vyhotoví plán prác.
   2.   Plán uvedený v odseku 1 musí predpisovať opatrenia potrebné na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov na mieste výkonu práce.
   Plán musí najmä určovať, že:

               a)

               azbest a/alebo materiály obsahujúce azbest sa majú odstrániť pred začiatkom búracích prác okrem prípadov, v ktorých by to spôsobilo väčšie riziko pre pracovníkov, než ak by sa azbest a/alebo materiály obsahujúce azbest ponechali na mieste;

               b)

               v nevyhnutných prípadoch sa poskytnú osobné ochranné prostriedky uvedené v článku 12 prvom odseku písm. a);

               c)

               po skončení búrania alebo odstraňovania azbestu sa overí neprítomnosť rizík vystavenia azbestu na pracovisku v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a praxou.

         Na žiadosť príslušných orgánov plán zahŕňa nasledujúce informácie:

               a)

               charakter a pravdepodobné trvanie práce;

               b)

               miesto, kde sa práca vykoná;

               c)

               použité metódy v prípadoch, keď práca vyžaduje zaobchádzanie s azbestom alebo materiálmi obsahujúcimi azbest;

               d)

               vlastnosti prostriedkov používaných na:

                           i)

                           ochranu a dekontamináciu tých, ktorí vykonávajú prácu;

                           ii)

                           ochranu iných osôb prítomných na mieste výkonu práce alebo v jeho blízkosti.

         3.   Na žiadosť príslušných orgánov im musí byť plán uvedený v odseku 1 oznámený pred začiatkom plánovanej práce.
   Článok 14
   1.   Zamestnávatelia poskytnú primeranú prípravu všetkým pracovníkom, ktorí sú alebo u ktorých je predpoklad, že budú vystavení prachu pochádzajúcemu z azbestu alebo z materiálov obsahujúcich azbest. Táto príprava sa musí zabezpečiť v pravidelných intervaloch a pre pracovníkov bezplatne.
   2.   Obsah prípravy musí byť pre pracovníkov ľahko zrozumiteľný. Musí im umožniť získať potrebné vedomosti a zručnosti v oblasti prevencie a bezpečnosti, predovšetkým pokiaľ ide:

               a)

               o vlastnosti azbestu a jeho účinky na zdravie vrátane spolupôsobiaceho účinku fajčenia;

               b)

               o typy výrobkov alebo materiálov, ktoré zvyčajne obsahujú azbest;

               c)

               o činnosti, ktoré môžu mať za následok vystavenie azbestu a význam preventívnych kontrol zameraných na minimalizovanie vystavenia;

               d)

               o bezpečné pracovné postupy, kontroly a ochranné prostriedky;

               e)

               o vhodný výber, fungovanie, obmedzenia a správne používanie dýchacích prístrojov;

               f)

               o postupy v prípade núdze;

               g)

               o postupy pri dekontaminácii;

               h)

               o likvidáciu odpadu;

               i)

               o potrebu zdravotných vyšetrení.

         3.   Na úrovni Spoločenstva sa vypracujú praktické usmernenia pre prípravu pracovníkov odstraňujúcich azbest.
   Článok 15
   Pred začiatkom vykonávania búracích prác alebo prác na odstránenie azbestu sa podniky musia preukázať dokladom o svojej spôsobilosti v tejto oblasti. Tento doklad sa zavedie v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a/alebo praxou.
   Článok 16
   1.   V prípade všetkých činností uvedených v článku 3 ods.1 s výhradou článku 3 ods. 3 sa vykonajú primerané opatrenia, ktoré zabezpečia:

               a)

               že miesta, kde sa vyššie uvedené činnosti konajú:

                           i)

                           sa zreteľne vymedzia a označia výstražnými značkami;

                           ii)

                           sa nesprístupnia iným pracovníkom než tým, od ktorých sa vyžaduje, aby z dôvodu svojej pracovnej činnosti alebo povinností na tieto miesta vstúpili;

                           iii)

                           predstavujú oblasti, kde je zakázané fajčenie;

               b)

               že sú zriadené miesta, kde pracovníci môžu jesť a piť bez rizika kontaminácie azbestovým prachom;

               c)

               že pracovníkom sa poskytne primeraný pracovný alebo ochranný odev; tento pracovný alebo ochranný odev zostane v podniku; môže sa však prať v zariadeniach mimo podniku, ktoré sú vybavené na takýto druh práce, ak podnik sám nevykonáva čistenie; v takom prípade musí byť odev prepravovaný v uzatvorených kontajneroch;

               d)

               že sa zaistia oddelené skladovacie miesta pre pracovný alebo ochranný odev a pre civilný odev;

               e)

               že sa pracovníkom v prípade prašných činností poskytnú primerané a vhodné umývacie a toaletné zariadenia vrátane spŕch;

               f)

               že sa ochranné prostriedky umiestnia na jasne určenom mieste a skontrolujú a vyčistia sa po každom použití; prijmú sa primerané opatrenia na opravu alebo výmenu chybného prostriedku pred ďalším použitím.

         2.   Od pracovníkov nie je možné požadovať náhradu za opatrenia prijaté v zmysle odseku 1.
   Článok 17
   1.   V prípade všetkých činností uvedených v článku 3 ods. 1 sa vykonajú primerané opatrenia, aby sa zabezpečilo, že sa pracovníkom a ich zástupcom v podniku alebo prevádzkarni poskytnú primerané informácie týkajúce sa:

               a)

               potenciálneho zdravotného rizika z vystavenia prachu pochádzajúcemu z azbestu alebo z materiálov obsahujúcich azbest;

               b)

               existencie právne stanovených hraničných hodnôt a potreby monitorovania ovzdušia;

               c)

               hygienických požiadaviek vrátane potreby vyhnúť sa fajčeniu;

               d)

               bezpečnostných opatrení, ktoré sa majú prijať v súvislosti s nosením a používaním ochranných prostriedkov a odevov;

               e)

               osobitných bezpečnostných opatrení určených na minimalizovanie vystavenia azbestu.

         2.   Okrem opatrení uvedených v odseku 1 a s výhradou článku 3 ods. 3 prijmú sa primerané opatrenia zabezpečujúce, že:

               a)

               pracovníci a/alebo ich zástupcovia v podniku alebo prevádzkarni majú prístup k výsledkom meraní koncentrácií azbestu vo vzduchu a môžu si vyžiadať vysvetlenie významu týchto výsledkov;

               b)

               ak výsledky prekračujú hraničnú hodnotu ustanovenú v článku 8, čo najrýchlejšie sa o tejto skutočnosti a o jej príčinách informujú príslušní pracovníci a ich zástupcovia v podniku alebo prevádzkarni a s pracovníkmi a/alebo ich zástupcami v podniku alebo prevádzkarni sa prekonzultujú opatrenia, ktoré sa majú prijať, alebo v prípade núdze sa im poskytnú informácie o opatreniach, ktoré boli prijaté.

         Článok 18
   1.   S výhradou článku 3 ods. 3 sa prijmú opatrenia uvedené v odsekoch 2 až 5.
   2.   Posúdenie zdravotného stavu každého pracovníka musí byť k dispozícii predtým, než bude na mieste výkonu práce vystavený prachu pochádzajúcemu z azbestu alebo z materiálov obsahujúcich azbest.
   Toto posúdenie musí zahŕňať špecifické vyšetrenie hrudníka. Praktické odporúčania, na ktoré sa môžu členské štáty odvolávať, pokiaľ ide o klinické posúdenie pracovníkov, sú uvedené v prílohe I; tieto odporúčania sa prispôsobia technickému pokroku v súlade s postupom uvedeným v článku 17 smernice 89/391/EHS.
   Nové posúdenie musí byť k dispozícii aspoň raz za tri roky počas trvania vystavenia.
   Zdravotný záznam jednotlivca musí byť zavedený v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a/alebo praxou pre každého pracovníka.
   3.   Po klinickom posúdení uvedenom v odseku 2 druhom pododseku lekár alebo orgán zodpovedný za lekársky dohľad nad pracovníkmi podľa vnútroštátnych právnych predpisov odporučí alebo určí akékoľvek individuálne ochranné alebo preventívne opatrenia, ktoré majú byť vykonané.
   Tieto opatrenia môžu zahŕňať, ak je to vhodné, odvolanie príslušného pracovníka zo všetkých činností, kde môže byť vystavený azbestu.
   4.   Pracovníkom sa musia poskytnúť informácie a rady týkajúce sa akéhokoľvek zdravotného vyšetrenia, ktoré môžu podstúpiť po skončení vystavenia.
   Lekár alebo orgán zodpovedný za lekársky dohľad nad pracovníkmi môže oznámiť, že lekársky dohľad musí pokračovať po skončení vystavenia tak dlho, ako to považuje za potrebné, aby sa ochránilo zdravie osoby, ktorej sa to týka.
   Takýto pokračujúci dohľad sa vykonáva v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a/alebo praxou.
   5.   Príslušný pracovník alebo zamestnávateľ môže žiadať kontrolu posúdenia uvedeného v odseku 3 podľa vnútroštátnych právnych predpisov.
   Článok 19
   1.   S výhradou článku 3 ods. 3 sa prijmú opatrenia uvedené v odsekoch 2, 3 a 4.
   2.   Zamestnávateľ musí evidovať pracovníkov zodpovedných za výkon činností podľa článku 3 ods. 1 s uvedením charakteru a trvania činnosti a vystavenia. Lekár a/alebo orgán zodpovedný za lekársky dohľad má prístup k tejto evidencii. Každý pracovník má prístup k výsledkom evidencie, ktoré sa ho osobne týkajú. Pracovníci a/alebo ich zástupcovia majú prístup k anonymným kolektívnym informáciám v evidencii.
   3.   Evidencia uvedená v odseku 2 a lekárske záznamy uvedené v článku 18 ods. 2 štvrtom pododseku sa uchovávajú najmenej 40 rokov po skončení vystavenia v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a/alebo praxou.
   4.   Dokumenty uvedené v odseku 3 sa sprístupnia zodpovedným orgánom v prípadoch, keď podnik ukončí obchodnú činnosť, v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a/alebo praxou.
   Článok 20
   Členské štáty zabezpečia, aby sa v prípade porušenia vnútroštátnych právnych predpisov prijatých v súlade s touto smernicou uplatňovali adekvátne sankcie. Tieto sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.
   Článok 21
   Členské štáty vedú evidenciu zistených prípadov azbestózy a mesoteliomu.
   Článok 22
   Každých päť rokov členské štáty predkladajú Komisii správu o vykonávaní tejto smernice v praxi vo forme osobitnej kapitoly jednej správy ustanovenej v článku 17a ods. 1, 2 a 3 smernice 89/391/EHS, ktorá je základom hodnotenia, ktoré má vykonať Komisia v súlade s článkom 17a ods. 4 uvedenej smernice.
   Článok 23
   Členské štáty oznámia Komisii ustanovenia vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   Článok 24
   Smernica 83/477/EHS, zmenená a doplnená smernicami uvedenými v prílohe II sa zrušuje bez toho, aby boli dotknuté povinnosti členských štátov týkajúce sa lehôt na transpozíciu do vnútroštátneho práva a uplatňovanie smerníc, ktoré sú uvedené v časti B prílohy II.
   Odkazy na zrušenú smernicu sa považujú za odkazy na túto smernicu a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe III.
   Článok 25
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 26
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Bruseli 30. novembra 2009

            Za Európsky parlament

            predseda

         J. BUZEK

            Za Radu

            predsedníčka

         B. ASK

      (1)  Stanovisko z 10. júna 2009 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

      (2)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 20. októbra 2009 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 26. novembra 2009.

      (3)  Ú. v. ES L 263, 24.9.1983, s. 25.

      (4)  Pozri časť A prílohy II.

      (5)  Číslo v zozname Služieb pre chemické prehľady (CAS).

      (6)  Ú. v. ES L 377, 31.12.1991, s. 20.

      (7)  Stanovenie koncentrácie vlákien vo vzduchu. Odporúčaná metóda: pomocou fázového kontrastného optického mikroskopu (metóda membránového filtra). ISBN 92-4-154496-1, OMS, Ženeva 1997.

      (8)  Ú. v. ES L 183, 29.6.1989, s. 1.

      PRÍLOHA I

         Praktické odporúčania na klinické posúdenie pracovníkov, ako je uvedené v článku 18 ods. 2 druhom pododseku

                  1.

                  Podľa súčasných poznatkov sa uvádza, že vystavenie voľným azbestovým vláknam môže spôsobiť vznik nasledujúcich chorôb:

                              —

                              azbestózy,

                              —

                              mesoteliomu,

                              —

                              bronchiálneho karcinómu,

                              —

                              gastrointestinálneho karcinómu.

                  2.

                  Lekár a/alebo orgán zodpovedný za lekársky dohľad nad pracovníkmi, ktorí sú vystavení azbestu, musí byť oboznámený s podmienkami alebo okolnosťami vystavenia každého pracovníka.

                  3.

                  Vyšetrenie zdravia pracovníkov by sa malo vykonávať podľa zásad a praktík pracovného lekárstva. Malo by zahŕňať aspoň tieto opatrenia:

                              —

                              vedenie záznamov o zdravotnej a pracovnej anamnéze pracovníka,

                              —

                              osobný pohovor,

                              —

                              celkové klinické vyšetrenie so zvláštnym zameraním na hrudník,

                              —

                              testy dýchacích funkcií (objemy vdychu a výdychu a ich pomery).

                        Lekár a/alebo orgán zodpovedný za lekársky dohľad rozhodne o ďalších vyšetreniach, ako je cytologické vyšetrenie spúta, rtg. snímky hrudníka alebo tomodenzitometria so zreteľom na najnovšie dostupné poznatky pracovného lekárstva.

      PRÍLOHA II
      ČASŤ A

         Zrušená smernica so zoznamom neskorších zmien a doplnení

         (v zmysle článku 24)

                  Smernica Rady 83/477/EHS
                  (Ú. v. ES L 263, 24.9.1983, s. 25).

                  Smernica Rady 91/382/EHS
                  (Ú. v. ES L 206, 29.7.1991, s. 16).

                  Smernica Rady 98/24/ES
                  (Ú. v. ES L 131, 5.5.1998, s. 11).

                  Iba článok 13 ods. 2.

                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/18/ES
                  (Ú. v. EÚ L 97, 15.4.2003, s. 48).

                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/30/ES
                  (Ú. v. EÚ L 165, 27.6.2007, s. 21).

                  Iba článok 2 ods. 1.

            ČASŤ B

         Zoznam lehôt na transpozíciu do vnútroštátneho práva

         (v zmysle článku 24)

                  Smernica

                  Lehota na transpozíciu

                  83/477/EHS

                  31. decembra 1986 (1)

                  91/382/EHS

                  1. januára 1993 (2)

                  98/24/ES

                  5. mája 2001

                  2003/18/ES

                  14. apríla 2006

                  2007/30/ES

                  31. decembra 2012

         (1)  Tento dátum sa nahrádza 31. decembrom 1989 v prípade banských činností týkajúcich sa azbestu.

         (2)  Pre Helénsku republiku lehota na transpozíciu smernice je 1. januára 1996. Pokiaľ však ide o ustanovenia smernice o banských činnostiach týkajúcich sa azbestu lehota na transpozíciu je 1. januára 1996 pre všetky členské štáty a 1. januára 1999 pre Helénsku republiku.

      PRÍLOHA III

         Tabuľka zhody

                  Smernica 83/477/EHS

                  Táto smernica

                  článok 1 ods. 1

                  článok 1 ods. 1

                  článok 1 ods. 2

                  —

                  článok 1 ods. 3

                  článok 1 ods. 2

                  článok 2 prvá až šiesta zarážka

                  článok 2 písm. a) až f)

                  článok 3 ods. 1 až 3

                  článok 3 ods. 1 až 3

                  článok 3 ods. 3a

                  článok 3 ods. 4

                  článok 3 ods. 4

                  článok 3 ods. 5

                  článok 4 úvodné slová

                  článok 4 ods. 1

                  článok 4 bod 1

                  článok 4 ods. 2

                  článok 4 bod 2

                  článok 4 ods. 3

                  článok 4 bod 3

                  článok 4 ods. 4

                  článok 4 bod 4

                  článok 4 ods. 5

                  článok 5

                  článok 5

                  článok 6 body 1 až 5

                  článok 6 písm. a) až e)

                  články 7 a 8

                  články 7 a 8

                  článok 9 ods. 2

                  článok 9

                  článok 10

                  článok 10

                  článok 10a

                  článok 11

                  článok 11 ods. 1 a 2

                  článok 12 prvý a druhý pododsek

                  článok 12 ods. 1

                  článok 13 ods. 1

                  článok 12 ods. 2 prvý pododsek

                  článok 12 ods. 2 prvý pododsek

                  článok 12 ods. 2 druhý pododsek prvá zarážka

                  článok 13 ods. 2 druhý pododsek písm. a)

                  článok 12 ods. 2 druhý pododsek druhá zarážka

                  článok 13 ods. 2 druhý pododsek písm. b)

                  článok 12 ods. 2 druhý pododsek tretia zarážka

                  článok 13 ods. 2 druhý pododsek písm. c)

                  článok 12 ods. 2 tretí pododsek prvá zarážka

                  článok 13 ods. 2 tretí pododsek písm. a)

                  článok 12 ods. 2 tretí pododsek druhá zarážka

                  článok 13 ods. 2 tretí pododsek písm. b)

                  článok 12 ods. 2 tretí pododsek tretia zarážka

                  článok 13 ods. 2 tretí pododsek písm. c)

                  článok 12 ods. 2 tretí pododsek štvrtá zarážka

                  článok 13 ods. 2 tretí pododsek písm. d)

                  článok 12 ods. 2 tretí pododsek štvrtá zarážka prvá podzarážka

                  článok 13 ods. 2 tretí pododsek písm. d) bod i)

                  článok 12 ods. 2 tretí pododsek štvrtá zarážka druhá podzarážka

                  článok 13 ods. 2 tretí pododsek písm. d) bod ii)

                  článok 12 ods. 3

                  článok 13 ods. 3

                  článok 12a

                  článok 14

                  článok 12b

                  článok 15

                  článok 13 ods. 1 písm. a)

                  článok 16 ods. 1 písm. a)

                  článok 13 ods. 1 písm. b)

                  článok 16 ods. 1 písm. b)

                  článok 13 ods. 1 písm. c) body i) a ii)

                  článok 16 ods. 1 písm. c)

                  článok 13 ods. 1 písm. c) bod iii)

                  článok 16 ods. 1 písm. d)

                  článok 13 ods. 1 písm. c) bod iv)

                  článok 16 ods. 1 písm. e)

                  článok 13 ods. 1 písm. c) bod v)

                  článok 16 ods. 1 písm. f)

                  článok 13 ods. 2

                  článok 16 ods. 2

                  článok 14 ods. 1 úvodná veta

                  článok 17 ods. 1 úvodná veta

                  článok 14 ods. 1 prvá až piata zarážka

                  článok 17 ods. 1 písm. a) až e)

                  článok 14 ods. 2

                  článok 17 ods. 2

                  článok 15 úvodná veta

                  článok 18 ods. 1

                  článok 15 body 1 až 4

                  článok 18 ods. 2 až 5

                  článok 16 úvodná veta

                  článok 19 ods. 1

                  článok 16 body 1 až 3

                  článok 19 ods. 2 až 4

                  článok 16a

                  článok 20

                  článok 17

                  článok 21

                  článok 17a

                  článok 22

                  článok 18 ods. 1

                  —

                  článok 18 ods. 2

                  článok 23

                  —

                  článok 24

                  —

                  článok 25

                  článok 19

                  článok 26

                  príloha II

                  príloha I

                  —

                  príloha II

                  —

                  príloha III


title: Smernica 97/5/ES Európskeho parlamentu a Rady z 27. januára 1997 o cezhraničných prevodoch

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31997L0005

Úradný vestník L 043 , 14/02/1997 S. 0025 - 0030

		Smernica 97/5/ES Európskeho parlamentu a Radyz 27. januára 1997o cezhraničných prevodochEURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok l00a,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [2],so zreteľom na stanovisko Európskeho menového inštitútu,konajúc v súlade s postupom uvedeným v článku 189b zmluvy [3] v zmysle spoločného textu schváleného 22. novembra 1996 Zmierovacím výborom,(1) keďže množstvo zahraničných platieb sústavne stúpa ako dovŕšenie vnútorného trhu a postup k plnej hospodárskej a menovej únii, ktorá povedie k vyššiemu obchodu a pohybu ľudí v rámci spoločenstva; keďže cezhraničné prevody sa počítajú za neoddeliteľnú súčasť objemu a hodnoty zahraničných platieb;(2) keďže pre jednotlivcov a podnikateľov, najmä pre malé a stredné podniky, je podstatné byť schopný rýchlo, spoľahlivo a lacno realizovať kreditné prevody z jednej časti spoločenstva do druhej; keďže v súlade s so správou Komisie o využívaní pravidiel EÚ pre hospodársku súťaž pri cezhraničných prevodoch [4], by mala vyššia hospodárska súťaž na trhu cezhraničných prevodov viesť k zlepšeniu služieb a zníženiu cien;(3) keďže táto smernica sa usiluje nasledovať pokrok smerom k hospodárskej súťaži na vnútornom trhu, najmä smerom k liberalizácii pohybu kapitálu s ohľadom na zavádzanie hospodárskej a menovej únie; keďže jej ustanovenia sa musia využívať na kreditné prevody v menách členských štátov a v ECU;(4) keďže Európsky parlament vo svojej rezolúcii zo dňa 12. februára 1993 [5], žiadal smernicou Rady ustanoviť pravidlá v oblasti priehľadnosti a realizácie zahraničných platieb;(5) keďže otázky zahrnuté v tejto smernici musia byť riešené oddelene od systémových otázok, ktoré zostávajú na posúdenie rámci Komisie; keďže môže byť nevyhnutné podať ďalší návrh na krytie týchto systémových problémov, najmä neodvolateľnosti úhrady;(6) keďže účelom tejto smernice je zlepšenie služieb cezhraničných prevodov a tým pomáhať Európskemu menovému inštitútu (EMI) v jeho úlohe podporovať účinnosť zahraničných platieb s výhľadom na prípravu tretieho stupňa hospodárskej a menovej únie;(7) keďže v súlade s cieľmi vytýčenými v druhej úvodnej časti by sa táto smernica mala vzťahovať na akékoľvek kreditné prevody v sume nižšej ako ECU 50000;(8) keďže so zreteľom na tretí odsek článku 3b Zmluvy a so zámerom zabezpečiť priehľadnosť ustanovuje táto smernica minimálne požiadavky potrebné na zabezpečenie príslušnej hladiny zákazníckych informácií tak pred, ako aj po vykonaní cezhraničného prevodu; keďže tieto požiadavky zahŕňajú indikáciu reklamačných a odškodňovacích postupov ponúkaných klientom spolu s dohodami pre prístup do nich; keďže táto smernica ustanovuje minimálne požiadavky pre realizáciu, najmä podmienky výkonu, ktoré budú musieť inštitúcie ponúkajúce služby cezhraničného prevodu dodržiavať vrátane povinností vykonať cezhraničný prevod v súlade s pokynmi klienta; keďže táto smernica spĺňa podmienky vyplývajúce z princípov uvedených v odporúčaní Komisie 90/109/EHS zo 14. februára 1990 opriehľadnosti bankových podmienok týkajúcich sa zahraničných finančných prevodov [6]; keďže táto smernica nie v protiklade so smernicou Rady 91/308/EHS z 10. júna 1991 o predchádzaní zneužívania finančného systému na účely prania špinavých peňazí [7];(9) keďže táto smernica má prispieť k skráteniu maximálnej lehoty potrebnej na vykonanie cezhraničného prevodu a podporiť tie inštitúcie, ktoré už dosahujú veľmi krátku lehotu pri tejto činnosti, aby naďalej udržiavali tento postup;(10) keďže Komisia v správe, ktorú predloží Európskemu parlamentu a Rade do dvoch rokov od zavedenia tejto smernice, musí prehodnotiť najmä lehotu, ktoré má byť uplatnené v prípade, že medzi príkazcom a jeho inštitúciou nebola dohodnutá lehota, berúc do úvahy tak technický pokrok, ako aj existujúcu situáciu v každom z členských štátov;(11) keďže musí existovať záväzok náhrady škody pre inštitúcie v prípade, že sa nepodarí úspešne uskutočniť kreditný prevod; keďže záväzok náhrady škody ukladá potenciálnu zodpovednosť voči inštitúciám, ktorá v prípade, že neexistuje žiadna lehota, môže byť precedensom na platobné požiadavky; keďže záväzok náhrady škody preto musí byť uplatniteľný do výšky ECU 12500;(12) keďže článok 8 neovplyvňuje všeobecné ustanovenia vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré ukladajú zodpovednosť inštitúcie voči príkazcovi platby, ak kreditný prevod cez hranice nebol uskutočnený kvôli chybe spôsobenej touto inštitúciou;(13) keďže je potrebné diferencovať medzi okolnosťami, s ktorými môžu byť inštitúcie zaoberajúce sa cezhraničným prevodom konfrontované, vrátane okolností týkajúcich sa platobnej neschopnosti spôsobených vyššou mocou (force majeure); keďže na tento účel sa za základ berie definícia vyššej moci v článku 4 odsek 6 smernice 90/314/EHS zo dňa 13. júna 1990 o zájazdovom cestovaní, zájazdových prázdninách a turistických zájazdoch [8];(14) keďže je potrebná existencia primeraných a účinných reklamačných a odškodňovacích postupov pre úhrady v členských štátoch pre možné spory medzi klientmi a inštitúciami, pričom v prípade potreby treba využiť existujúce postupy,PRIJALI TÚTO SMERNICU:ČASŤ IROZSAH PÔSOBNOSTI A DEFINÍCIEČlánok 1RozsahUstanovenia tejto smernice sa týkajú cezhraničných prevodov v menách členských štátov a v ECU až do ekvivalentu sumy 50000 ECU na základe príkazu iných osôb, ako sú uvedené v článku 2 písm. a), b) a c), a vykonaných úverovými alebo inými inštitúciami.Článok 2DefinícieNa účely tejto smernice:a) "úverová inštitúcia" znamená inštitúciu v zmysle definície článku 1 smernice Rady 77/780/EHS [9] a zahŕňa pobočky úverových inštitúcií v zmysle tretej zarážky tohto článku, so sídlom v spoločenstve, ktoré majú svoje ústredie mimo spoločenstva a ktoré v rámci svojej obchodnej činnosti vykonávajú cezhraničné prevody;b) "iná inštitúcia" znamená akúkoľvek inú fyzickú alebo právnickú osobu ako úverovú inštitúciu, ktorá v rámci svojej obchodnej činnosti vykonáva cezhraničné prevody;c) "finančná inštitúcia" znamená inštitúciu v zmysle definície článku 4 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 3604/93 zo dňa 13. decembra 1993, ktorá stanovuje definície pre zavedenie zákazu výsadného prístupu uvedeného v článku 104 a zmluvy [10];d) "inštitúcia" znamená úverovú inštitúciu alebo inú inštitúciu; na účely článkov 6, 7 a 8 sa pobočky jednej úverovej inštitúcie nachádzajúce sa v rôznych členských štátoch, ktoré sa zúčastňujú na realizácii cezhraničných prevodov, považujú za samostatné inštitúcie;e) "sprostredkujúca inštitúcia" znamená inštitúciu, ktorá nie je ani príkazcom platby, ani príjemcom, a ktorá sa zúčastňuje na vykonávaní cezhraničných prevodov;f) "cezhraničný prevod" znamená transakciu vykonávanú na príkaz príkazcu cez inštitúciu alebo jej pobočku v jednom z členských štátov s cieľom prevedenia peňažných prostriedkov v prospech príjemcu v inštitúcii alebo jej pobočke v inom členskom štáte; príkazca a príjemca môže byť tá istá osoba;g) "príkaz na cezhraničný prevod" znamená bezpodmienečný príkaz na vykonanie cezhraničného prevodu v akejkoľvek forme predložený priamo príkazcom inštitúcii;h) "príkazca" znamená fyzickú alebo právnickú osobu, ktorá dáva príkaz k realizácii cezhraničného prevodu;i) "príjemca" znamená konečného príjemcu cezhraničného prevodu, v ktorého prospech sú prostriedky prevedené na účet, ku ktorému má prístup;j) "klient" znamená príkazcu alebo príjemcu podľa kontextu;k) "referenčná úroková sadzba" znamená úrokovú sadzbu predstavujúcu odškodnenie a stanovenú v súlade s predpismi členského štátu, v ktorom má sídlo inštitúcia, ktorá musí náhradu škody zaplatiť klientovi;l) "dátum prijatia" znamená dátum splnenia všetkých podmienok vyžadovaných inštitúciou, pokiaľ ide o vykonanie príkazu na cezhraničný prevod a týkajúcich sa prístupu k primeranému finančnému krytiu a potrebným informáciám na vykonanie príkazu.ČASŤ IIPRIEHĽADNOSŤ PODMIENOK PRE CEZHRANIČNÉ PREVODYČlánok 3Informácie pred vykonaním cezhraničného prevoduInštitúcie musia sprístupniť ľahko zrozumiteľné informácie o podmienkach pre cezhraničné prevody pre svojich súčasných a potenciálnych klientov v písomnej forme, prípadne aj elektronickými prostriedkami. Tieto informácie musia obsahovať aspoň:- údaj o dobe, ktorú inštitúcia potrebuje na vykonanie príkazu na prevod peňažných prostriedkov do zahraničia odo dňa podania príkazu do ich pripísania na účet v inštitúcii príjemcu; začiatok tohto obdobia musí byť jasne stanovený,- údaj o dobe, ktorú inštitúcia potrebuje od obdržania kreditného prevodu zo zahraničia na to, aby zdroje boli pripísané na účet príjemcu,- spôsob výpočtu akýchkoľvek poplatkov a provízií platených klientom v prospech inštitúcie vrátane zodpovedajúcich sadzieb,- deň stanovenia hodnoty, ak ho inštitúcia uplatňuje,- podrobnosti o postupoch vybavovania sťažností a reklamácií, ktoré môže klient uplatniť, a spôsob ich uplatňovania,- údaje o používaných referenčných úrokových sadzbách.Článok 4Informácie po vykonaní cezhraničného prevoduPokiaľ sa toho klient výslovne nevzdá, inštitúcie musia po vykonaní alebo obdržaní cezhraničných prevodov poskytovať svojim klientom jasné a ľahko zrozumiteľné informácie v písomnej forme, prípadne aj elektronickými prostriedkami. Tieto informácie musia obsahovať aspoň:- údaje umožňujúce klientovi identifikovať cezhraničný prevod,- pôvodnú sumu cezhraničného prevodu,- sumu všetkých provízií a poplatkov platených klientom,- deň stanovenia hodnoty, ak ho inštitúcia uplatňuje.Ak príkazca uvedie, že poplatky za cezhraničný prevod úplne alebo čiastočne znáša príjemca, príjemcu o tom musí informovať jeho inštitúcia.Ak sa akákoľvek suma mení na inú menu, inštitúcia, ktorá konverziu vykoná, musí informovať klienta o použitom výmennom kurze.ČASŤ IIIMINIMÁLNE POVINNOSTI INŠTITÚCIÍ V SÚVISLOSTI S CEZHRANIČNÝMI PREVODMIČlánok 5Osobitné prísľuby inštitúcieOkrem prípadu, keď si inštitúcia nepraje obchodovať s dotknutým klientom, musí mu na jeho požiadanie vydať pre cezhraničné prevody za stanovených podmienok prísľub týkajúci sa lehoty potrebnej pre vykonanie prevodu a oplatkov a provízií popri tých, ktoré sa týkajú použitého výmenného kurzu.Článok 6Povinnosti týkajúce sa lehôt1. Inštitúcia príkazcu musí vykonať dotknutý cezhraničný prevod v rámci lehoty dohodnutej s príkazcom.Ak nie je dohodnutá lehota dodržaná alebo ak takáto lehota nebola dohodnutá a prostriedky neboli pripísané na účet inštitútu príjemcu do konca piateho bankového obchodného dňa nasledujúceho po dátume prijatia príkazu pre cezhraničný prevod, inštitúcia príkazcu musí príkazcu odškodniť.Odškodnenie musí zahŕňať platbu úrokov vypočítaných na základe referenčnej úrokovej sadzby zo sumy cezhraničného prevodu za obdobie od:- konca dohodnutej lehoty alebo, ak takáto lehota neexistuje, od konca piateho bankového obchodného dňa nasledujúceho po dátume prijatia príkazu pre cezhraničný prevod, do- dátumu, keď sú prostriedky pripísané na účet inštitúcie príjemcu.Podobne v prípade, ak cezhraničný prevod nie je vykonaný v dohodnutej lehote, alebo v prípade, ak neexistuje žiadna lehota, pred koncom piateho bankového obchodného dňa nasledujúceho po dátume prijatia príkazu pre cezhraničný prevod a toto omeškanie je spôsobené sprostredkujúcou inštitúciou, táto inštitúcia je povinná nahradiť škodu inštitúcii príkazcu.2. Inštitúcia príjemcu je povinná poskytnúť príjemcovi prostriedky pochádzajúce z cezhraničného prevodu v rámci lehoty dohodnutej s príjemcom.Ak nie je dohodnutá lehota dodržaná alebo ak nebola dohodnutá žiadna lehota, potom ak prostriedky neboli pripísané na účet príjemcu do konca piateho bankového obchodného dňa nasledujúceho po dni, keď boli prostriedky pripísané na účet inštitúcie príjemcu, inštitúcia príjemcu musí príjemcovi nahradiť škoduNáhrada škody musí zahŕňať platbu úrokov vypočítaných na základe referenčnej úrokovej sadzby zo sumy cezhraničného prevodu za obdobie od:- konca dohodnutej lehoty alebo, ak takáto lehota neexistuje, od konca piateho bankového obchodného dňa nasledujúceho po dni, kedy boli prostriedky pripísané na účet inštitúcie príjemcu, do- dátumu, keď sú prostriedky pripísané na účet príjemcu.3. Nárok na náhradu škody podľa odsekov 1 a 2 nevznikne, ak inštitúcia príkazcu, prípadne inštitúcia príjemcu môže preukázať, že oneskorenie je zavinené príkazcom, prípadne príjemcom.4. Odseky 1, 2 a 3 nesmú v žiadnom prípade porušovať ostatné práva klientov a inštitúcii, ktoré sa na vykonaní cezhraničného prevodu podieľajú.Článok 7Povinnosť vykonať príkazu na cezhraničný prevod v súlade s pokynmi1. Po dátume prijatia príkazu na cezhraničný prevod je inštitúcia príkazcu, akákoľvek sprostredkujúca inštitúcia a inštitúcia príjemcu oprávnená vykonať tento prevod v jeho plnej sume okrem prípadu, keď príkazca upresnil, že náklady na cezhraničný prevod bude úplne alebo čiastočne znášať príjemca.Prvým pododsekom nie je dotknutá možnosť inštitúcie príjemcu vyrubiť príjemcovi poplatok za vedenie jeho účtu v súlade s príslušnými pravidlami a zvykmi. Inštitúcia však nesmie uplatniť takýto poplatok s cieľom vyhnúť sa povinnostiam uloženým v uvedenom pododseku.2. Bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek iné pohľadávky, ktoré môžu vzniknúť, ak inštitúcia príkazcu alebo sprostredkujúca inštitúcia znížila sumu cezhraničného prevodu v rozpore s odsekom 1, musí inštitúcia príkazcu na žiadosť príkazcu pripísať sumu zníženia bez akýchkoľvek zrážok a na svoje vlastné náklady v prospech príjemcu, okrem prípadu, keď príkazca požaduje, aby táto suma bola pripísaná jemu.Akákoľvek sprostredkujúca inštitúcia, ktorá uskutočnila zníženie v rozpore s odsekom 1, musí pripísať sumu zníženia bez akýchkoľvek zrážok a na svoje vlastné náklady v prospech inštitúcie príkazcu alebo, ak to inštitúcia príkazcu požaduje, v prospech príjemcu cezhraničného prevodu.3. Ak je porušenie povinnosti vykonať príkaz na cezhraničný prevod podľa pokynov príkazcu spôsobené inštitúciou príjemcu a bez toho, aby boli dotknuté iné možné pohľadávky, inštitúcia príjemcu je povinná pripísať na svoje vlastné náklady v prospech príjemcu každú sumu, o ktorú bola suma prevodu chybne znížená.Článok 8Povinnosť inštitúcie nahradiť škodu v prípade neuskutočnenia prevodu1. Ak po prijatí príkazu na cezhraničný prevod inštitúciou príkazcu neboli príslušné sumy pripísané na účet inštitúcie príjemcu, bez toho, aby boli dotknuté ďalšie pohľadávky, ktoré mohli vzniknúť, inštitúcia príkazcu musí pripísať príkazcovi sumu cezhraničného prevodu až do výšky ECU 12500 plus:- úroky vypočítané na základe referenčnej úrokovej sadzby zo sumy cezhraničného prevodu za obdobie od dátumu príkazu na cezhraničnému prevodu a do dátumu pripísania a- poplatky týkajúce sa prevodu, zaplatené príkazcom.Tieto sumy musia byť poskytnuté príkazcovi do štrnástich bankových obchodných dní odo dňa uplatnenia nároku, okrem prípadu, keď prostriedky zodpovedajúce cezhraničnému prevodu boli medzičasom pripísané na účet inštitúcie príjemcu.Tento nárok nemožno uplatniť pred uplynutím lehoty na vykonanie príkazu na cezhraničný prevod dohodnutej medzi inštitúciou príkazcu a príkazcom, alebo ak takáto lehota neexistuje, pred uplynutím lehoty uvedenej v druhom pododseku článku 6 ods. 1.Podobne je každá sprostredkujúca inštitúcia, ktorá prijala príkaz na cezhraničný prevod, povinná nahradiť na svoje vlastné náklady sumu prevodu vrátane s tým spojených nákladov a úrokov v prospech inštitúcie, ktorá jej dala pokyn na vykonanie príkazu. Ak nebol príkaz na cezhraničný prevod vykonaný kvôli chybám a nepresnostiam v pokynoch predložených touto inštitúciou, sprostredkujúca inštitúcia sa musí usilovať v možnej miere nahradiť sumu prevodu.2. Ak nebol cezhraničný prevod uskutočnený kvôli jeho nevykonaniu sprostredkujúcou inštitúciou, ktorú si zvolila inštitúcia príjemcu, je inštitúcia príjemcu bez ohľadu na odsek 1 povinná poskytnúť prostriedky príjemcovi až do výšky ECU 12500.3. Ak nebol cezhraničný prevod uskutočnený kvôli chybe alebo nepresnosti v pokynoch príkazcu jeho inštitúcii alebo kvôli neuskutočneniu cezhraničného prevodu sprostredkujúcou inštitúciou, výslovne vybranou príkazcom, inštitúcia príkazcu a ostatné inštitúcie, zapojené bez ohľadu na odsek 1, sa musia usilovať, pokiaľ je to len možné, nahradiť sumu prevodu.Ak bola suma nahradená inštitúcii príkazcu, je táto inštitúcia povinná pripísať ju príkazcovi. Inštitúcie vrátane inštitúcie príkazcu nie sú v takomto prípade povinné nahradiť vzniknuté poplatky a úroky a môžu si odpočítať náklady, ktoré vznikli v súvislosti s náhradou, ak sú určené.Článok 9Prípad vyššej mociBez toho, aby boli dotknuté ustanovenia smernice 91/308/EHS, musia byť inštitúcie zúčastnené na vykonávaní príkazov na cezhraničný prevod oslobodené od povinností uvedených v tejto smernici, pokiaľ sa vyskytnú dôvody vyššej moci, uplatniteľné v súvislosti s týmito ustanoveniami, ato neobvyklé a nepredvídateľné udalosti, na ktoré nemá osoba domáhajúca sa vyššej moci žiaden vplyv, a ktorých dôsledky nemožno odvrátiť ani pri vynaložení všetkého úsilia.Článok 10Riešenie sporovČlenské štáty musia zabezpečiť, aby existovali primerané a účinné postupy vybavovania reklamácií a riešenia sporov medzi príkazcom a jeho inštitúciou alebo medzi príjemcom a jeho inštitúciou, pričom v prípade potreby využijú existujúce postupy.ČASŤ IVZÁVEREČNÉ USTANOVENIAČlánok 11Vykonávanie1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 14. augusta 1999. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Keď členské štáty prijmú uvedené ustanovenia, tieto musia obsahovať odvolávku na túto smernicu alebo majú byť doplnené takouto odvolávkou pri ich uverejnení. Spôsob uvedenia takejto odvolávky určia členské štáty.2. Členské štáty sa musia poradiť s Komisiou o texte hlavných zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení, ktoré schvaľujú v oblasti obsiahnutej touto smernicou.Článok 12Správa pre Európsky parlament a RaduNajneskôr do dvoch rokov po uplynutí lehoty na vykonanie tejto smernice musí Komisia predložiť správu Európskemu parlamentu a Rade o uplatňovaní tejto smernice, v prípade potreby spolu s návrhmi na jej preskúmanie.Vzhľadom na situáciu v každom z členských štátov a vzhľadom na dosiahnutý technický pokrok sa táto správa musí zaoberať najmä otázkou lehôt uvedených v článku 6 odsek 1.Článok 13ÚčinnosťTáto smernica nadobúda účinnosť dňom jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 14AdresátiTáto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 27. januára 1997Za Európsky parlamentpredsedaJ. M. Gil-roblesZa RadupredsedaG. Zalm[1] Ú. v. ES C 360, 17.12.1994, s. 13 a Ú. v ES C 199, 3.8.1995, s. 16.[2] Ú. v ES C 236, 11.9.1995, s. 1.[3] Stanovisko Európskeho parlamentu zo dňa 19. mája 1995 (Ú. v. ES C 151, 19.6.1995, s. 370), spoločné stanovisko Rady zo 4. decembra 1995 (Ú. v. ES C 353, 30.12.1995 s 52) a rozhodnutie Európskeho parlamentu z 13. marca 1996 (Ú. v ES C 96, 1. 4. 1996, s. 74). rozhodnutie Rady zo dňa 19. decembra 1996 a rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 16. januára 1997.[4] Ú. v. ES C 251. 27.9.1995, s. 3.[5] Ú. v. ES C 72, 15.3.1993, s. 158.[6] Ú. v. ES L 67, 15.3.1990, s. 39.[7] Ú. v. ES L 166, 28.6.1991, s. 77.[8] Ú. v. ES L 158, 23.6.1990, s. 59.[9] Ú. v. ES L 322, 17.12.1977, s. 30. Smernica zmenená a doplnená smernicou 95/26/ES (Ú. v. ES L 168, 18.7.1995, s. 7).[10] Ú. v. ES L 332, 31.12.1993. s. 4.--------------------------------------------------