title: Smernica Komisie 2001/52/ES z 3. júla 2001, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 95/31/ES ustanovujúca osobitné kritériá čistoty týkajúce sa sladidiel na použitie v potravináchText s významom pre EHP.

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32001L0052

Úradný vestník L 190 , 12/07/2001 S. 0018 - 0020

		Smernica Komisie 2001/52/ESz 3. júla 2001,ktorou sa mení a dopĺňa smernica 95/31/ES ustanovujúca osobitné kritériá čistoty týkajúce sa sladidiel na použitie v potravinách(Text s významom pre EHP)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady 89/107/EEC z 21. decembra 1988 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa potravinárskych prídavných látok povolených na použitie v potravinách určených na ľudskú spotrebu [1], v znení smernice 94/34/ES Európskeho parlamentu a Rady [2], a najmä na jej článok 3 ods. 3 písm. a),po porade s Vedeckým výborom pre potraviny,keďže:(1) Smernica Rady 94/35/ES Európskeho parlamentu a Rady z 30. júna 1994 o sladidlách používaných v potravinách [3], v znení smernice 96/83/ES [4], uvádza tie látky, ktoré sa môžu použiť ako sladidlá v potravinách.(2) Smernica Komisie 95/31/ES z 5. júla 1995 ustanovujúca osobitné kritériá čistoty týkajúce sa sladidiel na použitie v potravinách [5], naposledy zmenená a doplnená smernicou 2000/51/ES [6], stanovuje kritériá čistoty pre sladidlá uvedené v smernici 94/35/ES.(3) Je nevyhnutné, aby sa v zmysle technického pokroku zmenili a doplnili kritériá čistoty stanovené v smernici 95/31/ES pre manit (E 421) a acesulfám K (E 950).(4) Je nevyhnutné zohľadniť špecifikácie a analytické metódy pre sladidlá uvedené v Potravinovom kódexe Spoločným výborom expertov FAO/WHO (Organizácie pre výživu a poľnohospodárstvo/Svetovej zdravotníckej organizácie) pre potravinárske prídavné látky (JECFA).(5) V dôsledku toho je nevyhnutné upraviť smernicu 95/31/ES.(6) Opatrenia upravené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potraviny,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1V prílohe smernice 95/31/ES sa text týkajúci sa E 421 manitu a E 950 acesulfám K nahrádza textom v prílohe tejto smernice.Článok 2Členské štáty prijmú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia nevyhnutné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 30. júna 2002. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.Článok 3Táto smernica nadobúda účinnosť v dvadsiaty deň po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 4Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 3. júla 2001Za KomisiuDavid Byrnečlen Komisie[1] Ú. v. ES L 40, 11.2.1989, s. 27.[2] Ú. v. ES L 237, 10.9.1994, s. 1.[3] Ú. v. ES L 237, 10.9.1994, s. 3.[4] Ú. v. ES L 48, 19.2.1997, s. 16.[5] Ú. v. ES L 178, 28.7.1995, s. 1.[6] Ú. v. ES L 198, 4.8.2000, s. 41--------------------------------------------------PRÍLOHA"E 950 ACESULFÁM KSynonymá | Acesulfám draselný, draselná soľ 3,4-dihydro-6-metyl-1,2,3-oxatiazín-4-jeden, 2,2-dioxid |DefiníciaChemický názov | 6-metyl-1,2,3-oxatiazín-4(3H)-jeden-2,2-dioxid draselná soľ |Einecs | 259–715–3 |Chemický vzorec | C4H4KNO4S |Molekulárna hmotnosť | 201,24 |Vzorka | Najmenej 99 % obsah C4H4KNO4 na bezvodej báze |Opis | Biely kryštalický prášok bez zápachu. Približne 200-krát sladší ako sacharóza |IdentifikáciaA. Rozpustnosť | Vysoko rozpustná vo vode, veľmi málo rozpustná v etanole |B. Absorpcia ultrafialového žiarenia | Najviac 227 ± 2 nm na roztok 10 mg v 1000 ml vody |C. Pozitívny test na draslík | Test spĺňa (testuje rezíduum získané zapálením 2 g vzorky) |D. Test zrážania | Pridajte pár kvapiek 10 % roztoku kobaltnitritu sodného do roztoku 0,2 g vzorky do 2 ml kyseliny octovej a 2 ml vody. Vytvorí sa žltá zrazenina. |ČistotaÚbytok pri sušení | Najviac 1 % (105 °C, dve hodiny) |Organické nečistoty | Spĺňa test pri 20 mg/kg UV aktívnych zložiek |Fluorid | Najviac 3 mg/kg |Olovo | Najviac 1 mg/kg |E 421 MANIT1.ManitSynonymá | D-manit |Definícia | Vyrobený katalytickou hydrogenáciou uhľohydrátových roztokov obsahujúcich glukózu a/alebo fruktózu |Chemický názov | D-manit |Einecs | 200–711–8 |Chemický vzorec | C6H14O6 |Molekulárna hmotnosť | 182,2 |Vzorka | Najmenej 96,0 % obsah D-manitu a najviac 102 % na vysušenej báze |Opis | Biely kryštalický prášok bez zápachu |IdentifikáciaA. Rozpustnosť | Vysoko rozpustný vo vode, veľmi málo rozpustný v etanole, prakticky nerozpustný v éteri. |B. Pásmo topenia | V rozpätí od 164 do 169 °C |C. Chromatografia v tenkej vrstve | Spĺňa test |D. Špecifická rotácia | [α] 20D: + 23o až + 25o (boritanový roztok) |E. pH | Medzi 5 a 8 Pridajte 0,5 ml nasýteného roztoku chloridu draselného do 10 ml 10 % w/v roztoku vzorky, potom odmerajte pH |ČistotaÚbytok pri sušení | Najviac 0,3 % (105 °C, štyri hodiny) |Redukujúce cukry | Najviac 0,3 % (ako glukóza) |Cukry celkom | Najviac 1 % (ako glukóza) |Síranový popol | Najviac 0,1 % |Chloridy | Najviac 70 mg/kg |Síran | Najviac 100 mg/kg |Nikel | Najviac 2 mg/kg |Olovo | Najviac 1 mg/kg |2.Manit vyrobený kvasenímSynonymá | D-manit |Definícia | Vyrobený nepretržitým kvasením za aeróbnych podmienok za použitia obvyklého druhu kvasiniek Zygosaccharomyces rouxii |Chemický názov | D manit |Einecs | 200–711–8 |Chemický vzorec | C6H14O6 |Molekulárna hmotnosť | 182,2 |Vzorka | Najmenej 99 % na vysušenej báze |Opis | Biely kryštalický prášok bez zápachu |IdentifikáciaA. Rozpustnosť | Rozpustný vo vode, veľmi málo rozpustný v etanole, prakticky nerozpustný v éteri. |B. Pásmo topenia | V rozpätí od 164 do 169 °C |C. Chromatografia v tenkej vrstve | Spĺňa test |D. Špecifická rotácia | [α] 20D: + 23o až + 25o (boritanový roztok) |E. pH | Medzi 5 a 8 Pridajte 0,5 ml nasýteného roztoku chloridu draselného do 10 ml 10 % w/v roztoku vzorky, potom odmerajte pH |ČistotaArabitol | Najviac 0,3 % |Úbytok pri sušení | Najviac 0,3 % (105 °C, štyri hodiny) |Redukujúce cukry | Najviac 0,3 % (ako glukóza) |Cukry celkom | Najviac 1 % (ako glukóza) |Síranový popol | Najviac 0,1 % |Chloridy | Najviac 70 mg/kg |Síran | Najviac 100 mg/kg |Olovo | Najviac 1 mg/kg |Aeróbna mezofylická baktéria | Najviac 103/g |Koliformné organizmy | Neprítomné v 10 g |Salmonella | Neprítomné v 10 g |E. coli | Neprítomné v 10 g |Staphylococcus aureus | Neprítomné v 10 g |Pseudomonas aeruginosa | Neprítomné v 10 g |Plesne | Najviac 100/g |Kvasinky | Najviac 100/g" |--------------------------------------------------


title: Smernica Rady 93/23/EHS z 1. júna 1993 o štatistických zisťovaniach, ktoré sa majú vykonávať ohľadne produkcie ošípaných

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31993L0023

Úradný vestník L 149 , 21/06/1993 S. 0001 - 0004 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 50 S. 0042  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 50 S. 0042

		Smernica Rady 93/23/EHSz 1. júna 1993o štatistických zisťovaniach, ktoré sa majú vykonávať ohľadne produkcie ošípanýchRADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva a predovšetkým na článok 43 tejto zmluvy,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na názor Európskeho parlamentu [2],keďže smernica Rady 76/630/EHS zo dňa 20. júla 1976, týkajúca sa zisťovaní produkcie ošípaných uskutočňovaných členskými štátmi [3], bola niekoľkokrát zmenená a doplnená; a keďže sú potrebné ďalšie zmeny a doplnenia, mali by byť ustanovenia tejto smernice z dôvodu väčšej prehľadnosti vydané v úplnom znení;keďže by mali byť prijaté ustanovenia pre tie členské štáty, ktorých stavy ošípaných tvoria len malé percento z celkových stavov ošípaných spoločenstva, aby sa zredukoval počet ročných zisťovaní tam, kde je to vhodné;keďže na to, aby sa zabezpečilo vhodné riadenie Spoločnej poľnohospodárskej politiky, predovšetkým pokiaľ ide o trh s bravčovým mäsom, Komisia potrebuje pravidelné údaje o vývoji stavov zvierat a produkcie bravčového mäsa;keďže zber a spracovanie údajov, ako aj organizovanie zisťovania na národnej úrovni by aj naďalej malo zostať v kompetencii štatistických služieb členských štátov a Komisia by mala byť zodpovedná za koordináciu a harmonizáciu štatistických informácií na európskej úrovni a mala by pripraviť harmonizované metodológie potrebné na zavedenie politiky spoločenstva;keďže na to, aby sa uľahčilo zavedenie tejto smernice, je potrebná úzka spolupráca medzi členskými štátmi a Komisiou, čo by sa malo uskutočňovať predovšetkým prostredníctvom Stáleho výboru pre poľnohospodársku štatistiku založeného rozhodnutím 72/279/EHS [4],PRIJALA TÚTO SMERNICU:Oddiel I Zisťovanie stavovA. Na národnej úrovniFrekvencia – oblasť zisťovaniaČlánok 11. Členské štáty budú vykonávať štatistické zisťovania stavov ošípaných na svojom území každý rok, a to k jednému z prvých dní apríla, augusta a decembra.2. Členským štátom môže byť na základe ich žiadosti povolené, aby vykonávali aprílové a augustové zisťovania vo vybraných regiónoch za predpokladu, že tieto zisťovania pokrývajú najmenej 70 % stavov ošípaných.Tým členským štátom, ktorých stavy ošípaných sú menšie ako 3 milióny kusov, môže byť povolené, aby vôbec nevykonávali aprílové a augustové zisťovania.Členským štátom môže byť na základe ich žiadosti povolené, aby namiesto štatistických zisťovaní podľa odseku 1 použili administratívne zdroje.3. Pri posudzovaní žiadostí uvedených v odseku 2 Komisia rozhodne v súlade s postupom ustanoveným v článku 17.Článok 21. Na účely tejto smernice výraz "ošípaná" označuje domáce zvieratá patriace k druhu Sus.2. Zisťovania uvedené v článku 1 budú zahŕňať všetky ošípané chované na poľnohospodárskych farmách tak, ako sú vymedzené v súlade s postupom stanoveným v článku 17. Zisťovania budú pokrývať dostatočný počet fariem tak, aby zahŕňali najmenej 95 % stavov ošípaných, ako bolo udané posledným zisťovaním štruktúry poľnohospodárskych fariem.3. Nakoľko to len bude možné, budú členské štáty dopĺňať výsledky zisťovaní stanovených v odseku 2 odhadom stavov ošípaných, ktoré neboli pokryté uvedenými zisťovaniami.Členenie podľa kategóriíČlánok 31. Zisťovania stanovené v článku 1 budú vykonávané takým spôsobom, aby sa zabezpečilo členenie stavov ošípaných prinajmenšom do nasledovných kategórií:A. odstavčatá so živou váhou menej ako 20 kg;B. ošípané so živou váhou 20 kg a viac avšak menej ako 50 kg;C. ošípané vo výkrme, vrátane vyradených kancov a prasníc so živou váhou:a) 50 kg a viac avšak menej ako 80 kg;b) 80 kg a viac avšak menej ako 110 kg;c) 110 kg a viac;D. chovné ošípané so živou váhou 50 kg a viac;a) kance;b) pripustené prasnice, a z toho:(b1) prasnice, ktoré boli pripustené prvý raz;c) ostatné prasnice, a z toho:(c1) prasničky, ktoré ešte neboli pripustené.2. Kategórie uvedené v odseku 1 môžu byť modifikované v súlade s postupom stanoveným v článku 17.3. Kategórie budú definované v súlade s postupom stanoveným v článku 17.PresnosťČlánok 41. Zisťovania uvedené v článku 1 budú vykonávané vyčerpávajúcimi zisťovaniami alebo reprezentatívnymi výberovými zisťovaniami.2. Pre každý z členských štátov nebudú výberové chyby výsledkov zisťovaní stanovených v článku 2 (2) presahovať 2 % (interval spoľahlivosti 68 %) z celkového počtu ošípaných.3. K opore výberu a doplňujúcim odhadom podľa článku 2 (3) môžu členské štáty prijať akékoľvek opatrenia, ktoré považujú za vhodné pre dosiahnutie kvality výsledkov zisťovania.Konečný termínČlánok 51. Členské štáty oznámia Komisii predbežné výsledky zisťovaní a doplňujúce odhady do:- 15. júna toho istého roku, pokiaľ ide o aprílové zisťovanie,- 15. októbra toho istého roku, pokiaľ ide o augustové zisťovanie,- 15. februára nasledujúceho roku, pokiaľ ide o decembrové zisťovanie.2. Členské štáty oznámia Komisii výsledky zisťovaní a doplňujúce odhady tak, ako sú definované v článku 4 (2) do:- 1. augusta toho istého roku, pokiaľ ide o aprílové zisťovanie,- 1. decembra toho istého roku, pokiaľ ide o augustové zisťovanie,- 1. apríla nasledujúceho roku, pokiaľ ide o decembrové zisťovanie.B. Na regionálnej úrovniÚzemné podoblastiČlánok 61. Definitívne výsledky decembrového zisťovania budú zhrnuté za každú územnú podoblasť tak, ako je určené v súlade s postupom ustanoveným v článku 17.2. Komisia môže v súlade s postupom stanoveným v článku 17 schváliť žiadosť členského štátu o použitie regionálneho členenia podľa odseku 1 pre definitívne výsledky aprílového alebo augustového zisťovania.3. Územné podoblasti uvedené v odseku 1 môžu byť zmenené a doplnené Komisiou v súlade s postupom stanoveným v článku 17.Konečný termínČlánok 7Členské štáty oznámia Komisii údaje uvedené v článku 6 do 15. mája roku nasledujúceho po príslušnom mesiaci.C. Členenie podľa veľkosti stádVeľkostné triedyČlánok 81. V nepárnych rokoch budú členské štáty na národnej úrovni vykonávať členenie definitívnych výsledkov decembrových zisťovaní podľa veľkostných tried tak, ako je určené v súlade s postupom ustanoveným v článku 17.2. Komisia môže v súlade s postupom ustanoveným v článku 17 schváliť žiadosť členského štátu o použitie členenia podľa veľkostných tried podľa odseku 1 pre definitívne výsledky v párnych rokoch a/alebo pre definitívne výsledky daného mesiaca v roku.3. Veľkostné triedy podľa odseku 1 môžu byť zmenené a doplnené v súlade s postupom ustanoveným v článku 17.Konečný termínČlánok 9Členské štáty postúpia Komisii údaje uvedené v článku 8 do 15. mája nasledujúceho roku po príslušnom mesiaci.Oddiel II Štatistika porážokČlánok 101. Členské štáty zostavia mesačné štatistiky, týkajúce sa počtu a mŕtvej váhy ošípaných, ktoré boli zabité na bitúnkoch na ich území, a ktorých mäso je považované za vhodné na konzumáciu pre ľudí.Ak to bude potrebné, členské štáty tiež poskytnú odhady zabitých zvierat, ktoré nie sú zahrnuté vo výsledkoch tak, aby štatistiky zahŕňali všetky ošípané, ktoré boli zabité na bitúnkoch na ich území.2. Štatistiky uvedené v odseku 1 budú zostavené pre nasledujúcu kategóriu:A. ošípané, spolu.3. Mŕtva váha uvádzaná v odseku 1 a kategória v odseku 2 budú definované v súlade s postupom stanoveným v článku 17.Konečný termínČlánok 11Členské štáty budú informovať Komisiu o výsledkoch štatistík uvedených v článku 10 (1) do dvoch mesiacov nasledujúcich po príslušnom mesiaci.Oddiel III Prognózy produkcieČlánok 121. Členské štáty použijú výsledky zisťovania a ostatné dostupné informácie na vypracovanie prognóz ich ponuky ošípaných za každý kalendárny štvrťrok.Táto ponuka bude vyjadrená ako hrubá domáca produkcia, ktorá bude zahŕňať všetky ošípané zabité na bitúnkoch plus saldo obchodu so živými ošípanými v rámci spoločenstva a mimo neho.2. Prognózy uvedené v odseku 1 budú zostavené pre nasledujúcu kategóriu:A. ošípané, spolu.3. Definícia "ponuky" podľa odseku 1 môže byť zmenená a doplnená v súlade s postupom ustanoveným v článku 17.Konečný termínČlánok 13Členské štáty postúpia prognózy uvedené v článku 12 (1) Komisii v nasledovných termínoch a za nasledovné trojmesačné obdobia:a) do 15. februára, pokiaľ ide o prognózy do tretieho štvrťroka daného roku (vrátane);b) do 15. júna, pokiaľ ide o prognózy do prvého štvrťroka nasledujúceho roku (vrátane);c) do 15. októbra, pokiaľ ide o prognózy do druhého štvrťroka nasledujúceho roku (vrátane).Oddiel IV Všeobecné ustanoveniaČlánok 14Členské štáty postúpia Komisii údaje uvedené v článkoch 5,7,9,11 a 13 v súlade s nariadením Rady (Euratom, EHS) č. 1588/90 zo dňa 11. júna 1990 o odovzdávaní údajov podliehajúcich štatistickému utajeniu Štatistického úradu Európskych spoločenstiev [5].Článok 15Komisia preskúma po porade s členskými štátmi:a) poskytnuté výsledky;b) technické problémy, ktoré vzniknú predovšetkým pri príprave a vykonávaní zisťovaní a prognóz;c) spoľahlivosť výsledkov zisťovaní a odhadov.Článok 16Členské štáty budú informovať Komisiu o akejkoľvek metodologickej alebo inej zmene, ktorá by mohla značne ovplyvniť štatistiky, najneskôr do troch mesiacov po tom, čo daná zmena vstúpi do platnosti. Komisia upovedomí ostatné členské štáty o akomkoľvek takomto oznámení na vhodných pracovných stretnutiach.Článok 171. Tam, kde je potrebné dodržiavať postup ustanovený v tomto článku, predseda Stáleho výboru pre poľnohospodársku štatistiku (ďalej len "výbor") postúpi vec výboru buď z vlastnej iniciatívy, alebo na požiadanie zástupcu členského štátu.2. Zástupca Komisie predloží výboru návrh opatrení, ktoré sa majú prijať. Výbor vyjadrí svoje stanovisko k návrhu do termínu, ktorý môže predseda určiť podľa naliehavosti veci. Stanovisko bude prijaté väčšinou 54 hlasov, pričom hlasy predstaviteľov členských štátov sa budú vážiť spôsobom ustanoveným v článku 148 (2) zmluvy. Predseda nehlasuje.3. a) Komisia prijme navrhnuté opatrenia, keď sú v súlade so stanoviskom výboru.b) Ak navrhnuté opatrenia nie sú v súlade so stanoviskom výboru, alebo ak nie je vyjadrené žiadne stanovisko, Komisia bezodkladne predloží Rade návrh týkajúci sa opatrení, ktoré sa majú prijať. Rada bude konať na základe rozhodnutia kvalifikovanej väčšiny.Ak po uplynutí troch mesiacov odo dňa postúpenia návrhu opatrení Rade Rada nerozhodne, Komisia prijme navrhnuté opatrenia.Článok 181. Smernica 76/630/EHS sa ruší s účinnosťou od 1. januára 1994.2. Akýkoľvek odkaz na zrušenú smernicu sa bude vykladať ako odkaz na túto smernicu.Článok 19Členské štáty uvedú do platnosti zákony, iné právne predpisy a administratívne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 1. januára 1994.Keď členské štáty prijmú tieto opatrenia, tieto budú obsahovať odkaz na túto smernicu, alebo budú spojené s takýmto odkazom ich oficiálnom uverejnení. Metódy vypracovania takéhoto odkazu budú stanovené členskými štátmi.Článok 20Táto smernica je určená členským štátom.V Luxemburgu 1. júna 1993Za RadupredsedaJ. Andersen[1] Ú. v. ES C 18, 23.1.1993, s. 12.[2] Ú. v. ES C 115, 26.4.1993.[3] Ú. v. ES L 223, 16.8.1976, s. 4. Smernica bola naposledy zmenená a doplnená nariadením (EHS) č. 1057/91 (Ú. v. ES L 107, 27.4.1991, s. 11).[4] Ú. v. ES L 179, 7.8.1972, s. 1.[5] Ú. v. ES L 151, 15.6.1990, s. 1.--------------------------------------------------


title: Smernica Komisie z 20. júna 1986, ktorá mení a dopĺňa smernicu Rady 66/402/EHS o obchodovaní s osivom obilnín

text:
Avis juridique important

|

31986L0320

Official Journal L 200 , 23/07/1986 P. 0038 - 0038 Finnish special edition: Chapter 3 Volume 21 P. 0158  Swedish special edition: Chapter 3 Volume 21 P. 0158

Smernica Komisiez 20. júna 1986,ktorá mení a dopĺňa smernicu Rady 66/402/EHS o obchodovaní s osivom obilnín(86/320/EHS)Komisia Európskych spoločenstiev,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady 66/402/EHS zo 14. júna 1966 o obchodovaní s osivom obilnín1, naposledy zmenenú a doplnenú smernicou 86/155/EHS2, a najmä na jej články 2 (1a) a 21a,keďže vo svetle rozvoja vedeckých a technologických poznatkov týkajúcich sa hybridov v dôsledku kríženia druhov upravených smernicou 66/402/EHS, hybridy pochádzajúce z druhu cirok dvojfarebný (sorghum bicolor) a z druhu cirok sudánsky (sorghum sudanense), by sa mali, vzhľadom na ich narastajúci význam pre spoločenstvo, doplniť do predmetu úpravy smernice;keďže vo svetle rozvoja vedeckých a technických poznatkov, príloha I k uvedenej smernici by sa mala zmeniť a doplniť s cieľom upraviť podmienky, ktoré si vyžadujú plodiny druhu cirok;keďže opatrenia ustanovené touto smernicou sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre osivá a množiteľský materiál pre poľnohospodárstvo, záhradníctvo a lesníctvo,prijala túto smernicu:Článok 1Smernica 66/402/EHS sa týmto mení a dopĺňa takto:1. Článok 2 (1) (A) sa dopĺňa týmto textom:"Táto definícia zahŕňa tiež hybridy pochádzajúce z kríženia druhov uvedených vyššie.Cirok dvojfarebný (L) Moench Cirok sudánsky (Piper) Stapf.Hybridy pochádzajúce z kríženia cirku a sudánskej trávy.Pokiaľ nie je určené inak, osivo vyššie uvedených hybridov podlieha kritériám a iným podmienkam uplatňovaným na osivo každého z druhov, z ktorých pochádzajú.2. Vprílohe I (3) (C) (b) sa slová "hybridných odrôd" vkladajú za slová "certifikované osivo".3. Príloha I (3) (C) sa dopĺňa týmto textom:"(c) plodiny voľne opeľujúcich sa odrôd alebo syntetických odrôd druhu Cirok musia spĺňať nasledovné kritériá: množstvo rastlín plodiny, ktoré možno rozpoznať ako zrejme nepatriace k odrode nesmie prekročiť:- jednu na 30 m2 pestovateľskej plochy základného osiva,- jednu na 10 m2 pestovateľskej plochy certifikovaného osiva.Článok 2Členské štáty prijmú opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 1. júla 1987. Bezodkladne o tom budú informovať Komisiu.Článok 3Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 20. júna 1986Za KomisiuFrans Andriessenpodpredseda1 Ú. v. ES č. 125, 11. 7. 1966, s. 2308/66.2 Ú. v. ES L 118, 7. 5. 1986, s. 23.


title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/8/ES z 11. februára 2004 o podpore kogenerácie založenej na dopyte po využiteľnom teple na vnútornom trhu s energiou, ktorou sa mení a dopľňa smernica 92/42/EHS

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32004L0008

Úradný vestník L 052 , 21/02/2004 S. 0050 - 0060

		Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/8/ESz 11. februára 2004o podpore kogenerácie založenej na dopyte po využiteľnom teple na vnútornom trhu s energiou, ktorou sa mení a dopľňa smernica 92/42/EHSEURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 175 ods. 1,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru [2],so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov [3],konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy [4],keďže:(1) v spoločenstve sa v súčasnosti nedostatočne využíva potenciál pre používanie kogenerácie ako opatrenia na úsporu energie. Podpora vysoko účinnej kogenerácie založenej na dopyte po využiteľnom teple je prioritou spoločenstva kvôli možným prínosom kogenerácie, pokiaľ ide o úsporu primárnej energie, predchádzanie stratám v sieti a znižovanie emisií, najmä skleníkových plynov. Účinné využívanie energie formou kogenerácie môže okrem toho pozitívne prispievať aj k bezpečnosti dodávky energie a ku konkurencieschopnej situácii Európskej únie a jej členských štátov. Z tohto dôvodu je potrebné prijať opatrenia, ktorými sa zabezpečí lepšie využívanie tohto potenciálu v rámci vnútorného trhu s energiou;(2) smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/54/ES z 26. júna 2003 [5] ustanovuje spoločné pravidlá výroby, prenosu, distribúcie a dodávky elektriny v rámci vnútorného trhu s elektrinou. Rozvoj kogenerácie v tejto súvislosti prispieva k zlepšovaniu konkurencie, aj pokiaľ ide o nových účastníkov trhu;(3) zelená kniha s názvom "K európskej stratégii bezpečnosti dodávky energie" zdôrazňuje, že Európska únia je extrémne závislá od vonkajších dodávok energie, na ktoré v súčasnosti pripadá 50 % požiadaviek, a ak súčasné trendy pretrvajú, predpokladá sa, že do roku 2030 tento podiel vzrastie na 70 %. Závislosť od dovozu a rastúce podiely dovozu zvyšujú riziko prerušenia dodávky alebo ťažkostí s nimi. Bezpečnosť dodávky by však nemala byť ponímaná len ako záležitosť znižovania závislosti od dovozu a zvyšovania domácej výroby. Bezpečnosť dodávky si vyžaduje široký rozsah strategických iniciatív zameraných okrem iného aj na diverzifikáciu zdrojov a technológií a zlepšovanie medzinárodných vzťahov. Zelená kniha ďalej zdôraznila, že bezpečnosť dodávky energie je veľmi dôležitá pre budúci trvalo udržateľný rozvoj. Zelená kniha prichádza k záveru, že prijatie nových opatrení na znižovanie dopytu po energii je veľmi dôležité, pokiaľ ide o znižovanie závislosti od dovozu, aj kvôli obmedzovaniu emisií skleníkových plynov. Európsky parlament vo svojom uznesení o zelenej knihe [6] z 15. novembra 2001 požiadal o stimuly, ktoré podporia prechod k účinným zariadeniam na výrobu energie vrátane kombinovanej výroby tepla a elektriny;(4) komunikácia Komisie "Trvalo udržateľná Európa pre lepší svet – stratégia trvalo udržateľného rozvoja Európskej únie" predložená na zasadaní Európskej rady v Göteborgu, ktoré sa konalo v dňoch 15. a 16. júna 2001, určilo klimatickú zmenu ako jednu z hlavných prekážok trvalo udržateľného rozvoja a zdôraznilo potrebu zvýšeného využívania čistej energie a jasného postupu zameraného na znižovanie dopytu po energii;(5) zvýšené využívanie kogenerácie zamerané na dosahovanie úspor primárnej energie by mohlo vytvoriť dôležitú súčasť súboru opatrení potrebných na plnenie Kjótskeho protokolu k Rámcovému dohovoru Organizácie spojených národov o zmene klímy a akéhokoľvek súboru stratégií zameraných na plnenie ďalších záväzkov. Komisia vo svojej komunikácii o realizácii prvej fázy Európskeho programu pre zmenu klímy určila podporu kogenerácie ako jedno z opatrení potrebných na znižovanie emisií skleníkových plynov z energetického sektora a ohlásila svoj úmysel predložiť v roku 2002 návrh smernice o podpore kogenerácie;(6) Európsky parlament vo svojom uznesení z 25. septembra 2002 o oznámení Komisie o uskutočnení prvej fázy Európskeho programu klimatickej zmeny [7] víta myšlienku predložiť návrh, ktorým sa posilnia opatrenia spoločenstva na podporu využívania kombinovanej výroby tepla a elektriny (KGJ) a žiada o rýchle prijatie smernice o podpore KGJ;(7) dôležitosť kogenerácie bola uznaná aj uznesením Rady z 18. decembra 1997 [8] a uznesením Európskeho parlamentu z 15. mája 1998 [9] o stratégii spoločenstva na podporu kombinovanej výroby tepla a elektriny;(8) Rada vo svojich záveroch z 30. mája 2000 a z 5. decembra 2000 potvrdila Akčný plán Komisie pre energetickú účinnosť a určila podporu kogenerácie ako jednu z krátkodobých prioritných oblastí. Európsky parlament vo svojom uznesení zo 14. marca 2001 o Akčnom pláne pre energetickú účinnosť [10] požiadal Komisiu, aby predložila návrhy ustanovujúce spoločné pravidlá pre podporu kogenerácie tam, kde to má environmentálny zmysel;(9) smernica Rady 96/61/ES z 24. septembra 1996 týkajúca sa integrovanej prevencie a kontroly znečisťovania [11], smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/80/ES z 23. októbra 2001 o obmedzení emisií určitých znečisťujúcich látok z veľkých spaľovacích zariadení do ovzdušia [12] a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/76/ES zo 4. decembra 2000 o spaľovaní odpadov [13] zdôrazňujú potrebu posudzovať potenciál pre kogeneráciu v nových zariadeniach;(10) smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/91/ES zo 16. decembra 2002 o energetickej hospodárnosti budov [14] vyžaduje, aby členské štáty v prípade nových budov s celkovou užitočnou podlahovou plochou viac než 1000 m2 zabezpečili, že pred začiatkom ich výstavby sa uváži a zohľadní technická, environmentálna a ekonomická realizovateľnosť alternatívnych systémov, ako je kombinovaná výroba tepla a elektriny;(11) v tejto smernici je vysoko účinná kogenerácia definovaná úsporami energie dosiahnutými kombinovanou výrobou namiesto samostatnej výroby tepla a elektriny. Nárok na označenie "vysoko účinná kogenerácia" vzniká v prípade, že úspory energie sú vyššie než 10 %. Kvôli maximalizácii úspor energie a zabráneniu stratám v úsporách energie musí byť venovaná najvyššia pozornosť podmienkam činnosti kogeneračných jednotiek;(12) V súvislosti s vyhodnocovaním úspor primárnej energie je dôležité zohľadňovať situáciu členských štátov, v ktorých sa väčšina spotreby elektriny pokrýva dovozom;(13) Kvôli transparentnosti je dôležité prijať harmonizovanú základnú definíciu kogenerácie. Ak sú kogeneračné zariadenia vybavené tak, že samostatne vyrábajú elektrinu alebo teplo, takáto výroba by sa pre potreby vydania záruky pôvodu a na štatistické účely nemala považovať za kogeneráciu;(14) aby sa zabezpečilo, že podpora kogenerácie v kontexte tejto smernice je založená na dopyte po využiteľnom teple a úsporách primárnej energie, je potrebné stanoviť kritériá určovania a hodnotenia energetickej účinnosti výroby kogeneráciou určenej podľa základnej definície;(15) všeobecným cieľom tejto smernice by malo byť vytvorenie harmonizovanej metódy výpočtu množstva elektriny vyrobenej kogeneráciou a potrebného návodu na jej realizáciu pri zohľadnení metodík ako sú metodiky, ktoré v súčasnosti vypracovávajú európske organizácie pre normalizáciu. Táto metóda by sa mala dať prispôsobiť tak, aby zohľadňovala technický pokrok. Uplatnenie výpočtov na mikrokogeneračné jednotky v prílohách II a III by mohlo byť v súlade so zásadou proporcionality založené na hodnotách vyplývajúcich z procesu typových skúšok certifikovaných príslušným nezávislým orgánom;(16) definície kogenerácie a vysoko účinnej kogenerácie použité v tejto smernici nevylučujú používanie iných definícií vo vnútroštátnych právnych predpisoch na iné účely než na účely uvedené v tejto smernici. Okrem toho je vhodné prevziať príslušné definície uvedené v smernici 2003/54/ES a v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/77/ES z 27. septembra 2001 o podpore výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov energie na vnútornom trhu s elektrinou [15];.(17) meranie množstva využiteľného tepla na výstupe v mieste prevádzky kogeneračného zariadenia zdôrazňuje potrebu zabezpečiť, aby sa výhody využiteľného tepla vyrobeného kogeneráciou nestratili vo vysokých stratách tepla v distribučných sieťach;(18) pomer elektriny k teplu je technická charakteristika, ktorú je potrebné definovať kvôli výpočtu množstva elektriny vyrobenej kogeneráciou;(19) na účel tejto smernice sa môže definícia "kogeneračných jednotiek" vzťahovať aj na zariadenia, v ktorých je možné vyrábať len elektrickú energiu alebo len tepelnú energiu, ako sú pomocné spaľovacie jednotky a jednotky na prídavné spaľovanie. Výstup z týchto zariadení by sa pre potreby vydania záruky pôvodu a na štatistické účely nemal považovať za kogeneráciu.(20) definícia "kogenerácie malých výkonov" sa vzťahuje okrem iného aj na mikrokogeneračné jednotky a distribuované kogeneračné jednotky, ako sú kogeneračné jednotky zásobujúce izolované oblasti alebo uspokojujúce obmedzený dopyt obyvateľstva, komerčnej sféry alebo priemyslu;(21) kvôli zlepšeniu transparentnosti voľby spotrebiteľa medzi elektrinou vyrobenou kogeneráciou a elektrinou vyrobenou na základe iných metód je potrebné zabezpečiť, aby bolo možné garantovať pôvod vysoko účinnej kogenerácie na základe harmonizovaných referenčných hodnôt účinnosti. Programy záruk pôvodu samotné neposkytujú právo požívať prospech z národných podporných mechanizmov;(22) je dôležité, aby bolo možné všetky formy elektriny vyrobenej vysoko účinnou kogeneráciou pokryť zárukami pôvodu. Je dôležité jasne odlišovať záruky pôvodu od výmenných certifikátov;(23) kvôli zabezpečeniu väčšieho prieniku kogenerácie na trh v strednodobom horizonte je vhodné požiadať všetky členské štáty, aby prijali a uverejnili správu analyzujúcu národný potenciál pre vysoko účinnú kogeneráciu, a aby do tejto správy zaradili samostatnú analýzu prekážok kogenerácie a opatrení prijatých na zabezpečenie spoľahlivosti systému záruk;(24) verejná podpora by mala byť zlúčiteľná s ustanoveniami metodík spoločenstva pre štátnu pomoc v oblasti ochrany životného prostredia [16] vrátane ustanovení, ktoré zabezpečujú, aby sa táto pomoc nekumulovala. Tieto metodiky v súčasnosti umožňujú určité typy verejnej podpory, ak je možné preukázať, že podporné opatrenia sú prospešné, pokiaľ ide o ochranu životného prostredia, pretože účinnosť premeny je zvlášť vysoká, pretože tieto opatrenia umožnia znižovať spotrebu energie, alebo preto, že výrobný proces bude menej poškodzovať životné prostredie. Táto podpora bude v niektorých prípadoch potrebná na to, aby sa ďalej využíval potenciál pre kogeneráciu, najmä aby sa zohľadnila potreba internalizácie externých nákladov;(25) systémy verejnej podpory vytvorené na podporu kogenerácie by mali byť zamerané hlavne na podporu kogenerácie založenej na ekonomicky zdôvodnenom dopyte po teple a chladení;(26) členské štáty používajú na národnej úrovni rôzne mechanizmy podpory kogenerácie vrátane investičnej pomoci, daňových výnimiek alebo zníženia daní, zelených certifikátov a programov priamej cenovej podpory. Jedným dôležitým prostriedkom na dosiahnutie cieľa tejto smernice je garantovanie správneho fungovania týchto mechanizmov kvôli udržaniu dôvery investorov dovtedy, kým nebude uvedený do činnosti harmonizovaný rámec spoločenstva. Komisia má v úmysle monitorovať situáciu a podávať správy o skúsenostiach získaných s uplatňovaním národných podporných programov;(27) na prenos a distribúciu elektriny vyrobenej vysoko účinnou kogeneráciou by sa mali vzťahovať ustanovenia článku 7 ods. 1, ods. 2 a ods. 5 smernice 2001/77/ES, ako aj príslušné ustanovenia smernice 2003/54/ES. Dovtedy, kým sa výrobca využívajúci kogeneráciu nestane oprávneným odberateľom podľa vnútroštátnych právnych predpisov v zmysle článku 21 ods. 1 smernice 2003/54/ES, mali by byť tarify súvisiace s nákupom dodatočnej elektriny, ktorú niekedy potrebujú výrobcovia využívajúci kogeneráciu, stanovené podľa objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritérií. Najmä v prípade kogeneračných jednotiek malého výkonu a mikrogeneračných jednotiek je možné na základe oznámenia Komisii uľahčiť prístup do siete elektriny vyrábanej vysoko účinnou kogeneráciou;(28) vo všeobecnosti je nepravdepodobné, že kogeneračné jednotky do 400 kW, na ktoré sa vzťahujú definície uvedené v smernici Rady 92/42/EHS z 21. mája 1992 o požiadavkách na účinnosť nových horúcovodných kotlov na kvapalné alebo plynné palivá [17], splnia minimálne požiadavky na účinnosť stanovené v uvedenej smernici a z tohto dôvodu by mali byť vylúčené spod rozsahu pôsobnosti uvedenej smernice;(29) osobitná štruktúra sektora kogenerácie, do ktorej patria mnohí malí a strední výrobcovia, by sa mala zohľadniť najmä pri posudzovaní administratívnych postupov pre získanie povolenia na výstavbu kogeneračnej kapacity;(30) v rámci účelu tejto smernice, ktorým je vytvorenie rámca pre podporu kogenerácie, je dôležité zdôrazniť potrebu stabilného hospodárskeho a administratívneho prostredia pre investície do nových kogeneračných zariadení. Členské štáty by mali byť podnecované, aby túto potrebu riešili tak, že budú navrhovať podporné programy s dobou trvania najmenej štyri roky a vyhýbať sa častým zmenám administratívnych postupov atď. Členské štáty by okrem toho mali byť podnecované, aby zabezpečili, že podporné programy budú rešpektovať zásadu zmeny; celková účinnosť a trvalá udržateľnosť kogenerácie je závislá od mnohých faktorov, ako je použitá technológia, typy palív, záťažové krivky, veľkosť jednotky, a tiež od vlastností tepla.(31) Z praktických dôvodov a na základe skutočnosti, že využívanie vyrobeného tepla na rôzne účely si vyžaduje rôzne teplotné úrovne tohto tepla, a že tieto a iné rozdiely ovplyvňujú účinnosti kogenerácie, mala by byť kogenerácia rozdelená na triedy, ako je "priemyselná kogenerácia", "vykurovacia kogenerácia" a "poľnohospodárska kogenerácia";(32) v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality ustanovenými v článku 5 zmluvy by mali byť na úrovni spoločenstva ustanovené všeobecné zásady vytvárajúce rámec pre podporu kogenerácie na vnútornom trhu s energiou, ale podrobná realizácia by mala byť ponechaná na členských štátoch, čo každému členskému štátu umožňuje zvoliť si režim, ktorý najlepšie zodpovedá jeho konkrétnej situácii. Táto smernica sa obmedzuje na minimum, ktoré je potrebné na dosiahnutie týchto cieľov a nezachádza za rámec toho, čo je na tento účel potrebné;(33) opatrenia potrebné na vykonanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna, ktorou sa ustanovujú postupy pre uplatňovanie vykonávacích právomocí delegovaných na Komisiu [18],PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1ÚčelÚčelom tejto smernice je zvýšiť energetickú účinnosť a zlepšiť bezpečnosť dodávky vytvorením rámca na podporu a rozvoj vysoko účinnej kombinovanej výroby tepla a elektriny založenej na dopyte po využiteľnom teple a úsporách primárnej energie na vnútornom trhu s energiou pri zohľadnení osobitných národných okolností týkajúcich sa najmä klimatických a hospodárskych podmienok.Článok 2Rozsah pôsobnostiTáto smernica sa vzťahuje na kogeneráciu definovanú v článku 3 a kogeneračné technológie uvedené v prílohe I.Článok 3DefinícieNa účel tejto smernice platia nasledujúce definície:a) "kogenerácia" je súčasne prebiehajúca výroba tepelnej energie a elektrickej a/alebo mechanickej energie v jednom procese;b) "využiteľné teplo" je teplo vyrobené v kogeneračnom procese určené na uspokojenie ekonomicky zdôvodneného dopytu po teple alebo chladení;c) "ekonomicky zdôvodnený dopyt" je dopyt, ktorý neprekračuje potreby tepla alebo chladenia, ktorý by bol v opačnom prípade uspokojený za trhových podmienok inými procesmi výroby energie než je kogenerácia;d) "elektrina vyrobená kogeneráciou" je elektrina, ktorá bola vyrobená v procese spojenom s výrobou využiteľného tepla, a ktorej množstvo sa počíta v súlade s metodikou ustanovenou v prílohe II;e) "záložná elektrina" je elektrina dodávaná prostredníctvom elektrickej siete vždy, keď sa kogeneračný proces preruší, vrátane období údržby, alebo keď v ňom príde k poruche;f) "špičková elektrina" je elektrina dodávaná prostredníctvom elektrickej siete v prípadoch, keď je dopyt po elektrine vyšší než množstvo elektriny vyrobené v kogeneračnom procese;g) "celková účinnosť" je ročný súčet množstva vyrobenej elektrickej a mechanickej energie a vyrobeného využiteľného tepla delený množstvom paliva na vstupe použitým na výrobu tepla v kogeneračnom procese a na hrubú výrobu elektrickej a mechanickej energie;h) "účinnosť" je účinnosť vypočítaná na základe "výhrevností" palív (označovaných tiež ako "dolné výhrevnosti");i) "vysoko účinná kogenerácia" je kogenerácia spĺňajúca kritériá stanovené v prílohe III;j) "referenčná hodnota účinnosti samostatnej výroby" je účinnosť alternatívnych samostatných výrob tepla a elektriny, ktoré má nahradiť kogeneračný proces;k) "pomer elektriny k teplu" je pomer množstva elektriny vyrobenej kogeneráciou k množstvu využiteľného teplu pri prevádzke v režime úplnej kogenerácie využívajúci prevádzkové údaje konkrétnej jednotky;l) "kogeneračná jednotka" je jednotka, ktorá je schopná pracovať v režime kogenerácie;m) "mikrokogeneračná jednotka" je kogeneračná jednotka s maximálnym výkonom menším než 50 kWe;n) "kogenerácia malých výkonov" sú kogeneračné jednotky s inštalovaným výkonom menej než 1 MWe;o) "kogeneračná výroba" je súčet elektrickej a mechanickej energie a využiteľného tepla vyrobených kogeneráciou.Okrem toho platia príslušné definície uvedené v smernici 2003/54/ES a v smernici 2001/77/ES.Článok 4Kritériá účinnosti kogenerácie1. Na účel určenia účinnosti kogenerácie v súlade s prílohou III Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 14 ods. 2 najneskôr do 21. februára 2006 stanoví harmonizované referenčné hodnoty účinnosti samostatnej výroby elektriny a tepla. Tieto harmonizované referenčné hodnoty účinnosti pozostávajú z matice hodnôt rozlíšených podľa príslušných faktorov vrátane roku postavenia a typov palív a musia byť založené na riadne zdokumentovanej analýze zohľadňujúcej okrem iného aj údaje z prevádzkového používania v realistických podmienkach, o cezhraničnej výmene elektriny, palivovej zmesi a klimatických podmienkach, ako aj o uplatnených kogeneračných technológiách v súlade so zásadami uvedenými v prílohe III.2. Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 14 ods. 2 posúdi harmonizované referenčné hodnoty účinnosti samostatnej výroby elektriny a tepla uvedené v odseku 1, po prvý raz 21. februára 2011 a potom každé štyri roky tak, aby zohľadnila technologický vývoj a zmeny v rozložení energetických zdrojov.3. Členské štáty vykonávajúce túto smernicu predtým, než Komisia určí harmonizované referenčné hodnoty účinnosti samostatnej výroby elektriny a tepla uvedené v odseku 1, by mali až do termínu uvedeného v odseku 1 prijať svoje národné referenčné hodnoty účinnosti samostatnej výroby tepla a elektriny, ktoré budú používať pri výpočte úspor primárnej energie vyrábanej kogeneráciou v súlade s metodikou ustanovenou v prílohe III.Článok 5Záruka pôvodu elektriny z vysokoúčinnej kogenerácie1. Členské štáty na základe harmonizovaných referenčných hodnôt účinnosti uvedených v článku 4 ods. 1 najneskôr do šiestich mesiacov od prijatia týchto hodnôt zabezpečia, že pôvod elektriny vyrobenej vysokoúčinnou kogeneráciou bude možné garantovať podľa objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritérií, ktoré stanoví každý členský štát. Členské štáty zabezpečia, že táto záruka pôvodu elektriny umožní výrobcom preukázať, že elektrina, ktorú predávajú, je vyrobená vysokoúčinnou kogeneráciou, a že je vydaná na tento účel v nadväznosti na žiadosť od výrobcu.2. Členské štáty môžu určiť jeden alebo viac príslušných orgánov nezávislých od výrobných alebo distribučných činností, ktoré budú vykonávať dohľad nad vydávaním záruk pôvodu uvedených v odseku 1.3. Členské štáty alebo tieto príslušné orgány zavedú vhodné mechanizmy, ktorými zabezpečia, že záruky pôvodu sú správne aj spoľahlivé a v správe uvedenej v článku 10 ods. 1 opíšu opatrenia prijaté na zabezpečenie spoľahlivosti systému záruk.4. Programy záruk pôvodu samotné neposkytujú právo požívať prospech z národných podporných mechanizmov.5. Záruka pôvodu:- presne určuje dolnú výhrevnosť palivového zdroja, z ktorého bola daná elektrina vyrobená, presne určuje spôsob využitia tepla vyrobeného spolu s elektrinou a nakoniec presne uvádza dátumy a miesta výroby,- presne určuje množstvo elektriny vyrobenej vysokoúčinnou kogeneráciou v súlade s prílohou II, ktoré táto záruka predstavuje,- presne určuje úspory primárnej energie vypočítané v súlade s prílohou III na základe harmonizovaných referenčných hodnôt účinnosti, ktoré určila Komisia spôsobom uvedeným v článku 4 ods. 1.Členské štáty môžu do záruky pôvodu zahrnúť aj ďalšie informácie.6. Členské štáty by si mali tieto záruky pôvodu vydané podľa odseku 1 vzájomne uznávať výhradne ako dôkaz o prvkoch uvedených v odseku 5. Každé odmietnutie uznať záruku pôvodu ako dôkaz, najmä z dôvodov týkajúcich sa predchádzania podvodom, musí byť založené na objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritériách.V prípade odmietnutia uznať záruku pôvodu môže Komisia prinútiť odmietajúcu stranu, aby záruku uznala, najmä pokiaľ ide o objektívne, transparentné a nediskriminačné kritériá, na ktorých je toto uznanie založené.Článok 6Národné potenciály pre vysokoúčinnú kogeneráciu1. Členské štáty vypracujú analýzu národného potenciálu pre uplatnenie vysokoúčinnej kogenerácie vrátane vysokoúčinnej mikrokogenerácie.2. Táto analýza:- je založená na riadne zdokumentovaných vedeckých údajoch a spĺňa kritériá uvedené v prílohe IV,- určuje celý potenciál pre dopyt po využiteľnom teple a chladení, vhodný pre uplatnenie vysokoúčinnej kogenerácie, ako aj dostupnosť palív a iných energetických zdrojov, ktoré sa majú využívať pri kogenerácii,- obsahuje samostatnú analýzu prekážok, ktoré môžu brániť realizácii národného potenciálu pre vysokoúčinnú kogeneráciu. V tejto analýze sú zohľadnené najmä prekážky súvisiace s cenami a nákladmi na palivá a s prístupom k nim, prekážky vzhľadom na problémy s distribučnou sieťou, prekážky vzhľadom na administratívne postupy a prekážky súvisiace s internalizáciou externých nákladov v cenách energie.3. Členské štáty posúdia pokrok smerom k zvýšeniu podielu vysokoúčinnej kogenerácie po prvý raz najneskôr do 21. februára 2007 a potom každé štyri roky na žiadosť Komisie predloženú najmenej šesť mesiacov pred príslušným termínom.Článok 7Podporné programy1. Členské štáty zabezpečia, aby bola podpora kogenerácii – existujúcim a budúcim jednotkám – založená na dopyte po využiteľnom teple a na úsporách primárnej energie vzhľadom na existujúce príležitosti na znižovanie dopytu po energii prostredníctvom ekonomicky realizovateľných alebo environmentálne výhodných opatrení, ako sú iné opatrenia zamerané na energetickú účinnosť.2. Bez toho, aby boli dotknuté články 87 a 88 zmluvy, Komisia posudzuje uplatňovanie podporných mechanizmov používaných v členských štátoch, podľa ktorých výrobca využívajúci kogeneráciu poberá na základe nariadení, ktoré vydali štátne orgány, priamu alebo nepriamu podporu, ktorá by mohla mať za účinok obmedzenie obchodu.Komisia posúdi, či tieto mechanizmy prispievajú k dosahovaniu cieľov stanovených v článku 6 a v článku 17 ods. 1 zmluvy.3. V správe uvedenej v článku 11 Komisia predloží riadne zdokumentovanú analýzu skúseností získaných pri uplatňovaní a koexistencii rôznych podporných mechanizmov uvedených v odseku 2 tohto článku. V tejto správe zhodnotí úspešnosť programov podpory pri podpore využívania vysokoúčinnej kogenerácie v súlade s národnými potenciálmi uvedenými v článku 6, vrátane efektívnosti vynaloženia nákladov. V tejto správe ďalej posúdi, do akej miery prispeli tieto podporné programy k vytvoreniu stabilných podmienok pre investície do kogenerácie.Článok 8Záležitosti distribučnej elektrickej siete a taríf1. Na účel zabezpečenia prenosu a distribúcie elektriny vyrobenej vysokoúčinnou kogeneráciou platia ustanovenia článku 7 ods. 1, ods. 2 a ods. 5 smernice 2001/77/ES, ako aj príslušné ustanovenia smernice 2003/54/ES.2. Dovtedy, kým sa výrobca využívajúci kogeneráciu nestane podľa vnútroštátnych právnych predpisov oprávneným odberateľom v zmysle článku 21 ods. 1 smernice 2003/54/ES, mali by členské štáty prijať potrebné opatrenia, ktorými zabezpečia, že tarify za nákup záložnej elektriny alebo špičkovej elektriny sa budú určovať na základe uverejnených taríf a podmienok.3. Členské štáty môžu na základe oznámenia Komisii uľahčiť prístup do distribučnej siete elektriny vyrobenej vysokoúčinnou kogeneráciou v kogeneračných jednotkách malých výkonov a v mikrokogeneračných jednotkách.Článok 9Administratívne postupy1. Členské štáty alebo príslušné orgány určené členskými štátmi posudzujú existujúce právne predpisy a regulačný rámec vzhľadom na povoľovacie postupy alebo iné postupy ustanovené v článku 6 smernice 2003/54/ES, ktoré sú uplatniteľné na vysoko účinné kogeneračné jednotky.Toto posudzovanie sa vykonáva s cieľom:a) podnecovať navrhovanie kogeneračných jednotiek kvôli uspokojovaniu zdôvodneného dopytu po výrobe využiteľného tepla a predchádzať výrobe väčšieho množstva tepla, než je využiteľné teplo;b) zmenšovať regulačné a mimoregulačné prekážky zvyšovania kogenerácie;c) zjednodušovať a urýchľovať postupy na príslušnej administratívnej úrovni ad) zabezpečovať, aby tieto pravidlá boli objektívne, transparentné a nediskriminačné a plne zohľadňovali zvláštnosti rôznych kogeneračných technológií.2. Členské štáty v prípadoch, keď je to v kontexte vnútroštátnych právnych predpisov vhodné, poskytujú informácie o dosiahnutom stupni, najmä v oblasti:a) koordinácie medzi rôznymi administratívnymi orgánmi, pokiaľ ide o konečné termíny, prijímanie a spracovanie žiadostí o povolenia;b) vypracovania možných metodík pre činnosti uvedené v odseku 1 a realizovateľnosti postupu rýchleho plánovania pre výrobcov využívajúcich kogeneráciu ac) určenia orgánov, ktoré majú pôsobiť ako sprostredkovatelia v sporoch medzi orgánmi zodpovednými za vydávanie povolení a žiadateľmi o povolenia.Článok 10Predkladanie správ členskými štátmi1. Členské štáty najneskôr do 21. februára 2006 uverejnia správu o výsledkoch analýzy a posúdenia vykonaného v súlade s článkom 5 ods. 3, článkom 6 ods. 1, článkom 9 ods. 1 a článkom 9 ods. 22. Členské štáty najneskôr do 21. februára 2007 a potom každé štyri roky na žiadosť Komisie predloženú najmenej šesť mesiacov pred príslušným termínom uverejnia správu o výsledku posúdenia uvedeného v článku 6 ods. 33. Členské štáty predložia Komisii v súlade s metodikou uvedenou v prílohe II po prvý raz pred koncom decembra 2004 krycie údaje za rok 2003 a potom každoročne štatistické údaje o národnej výrobe elektriny a tepla kogeneráciou.Predkladajú aj ročné štatistické údaje o kogeneračných výkonoch a o palivách používaných pri kogenerácii. Členské štáty môžu v súlade s metodikou uvedenou v prílohe III predkladať aj štatistické údaje o úsporách primárnej energie dosiahnutých uplatňovaním kogenerácie.Článok 11Predkladanie správ zo strany Komisie1. Komisia na základe správ predkladaných podľa článku 10 posúdi uplatňovanie tejto smernice a najneskôr do 21. februára 2008 a potom každé štyri roky predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o postupe uplatňovania tejto smernice.V tejto správe najmä:a) posúdi pokrok v realizácii národných potenciálov pre vysoko účinnú kogeneráciu uvedených v článku 6;b) zhodnotí rozsah, v ktorom sú pravidlá a postupy definujúce rámcové podmienky pre kogeneráciu na vnútornom trhu s energiou stanovené na základe objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritérií riadne zohľadňujúcich prínosy kogenerácie;c) preskúma skúsenosti získané pri uplatňovaní a koexistencii rôznych mechanizmov podpory kogenerácie;d) posúdi referenčné hodnoty účinnosti samostatnej výroby na základe súčasných technológií.Spolu s touto správou Komisia podľa potreby predloží Európskemu parlamentu a Rade ďalšie návrhy.2. Komisia pri posudzovaní pokroku uvedeného v odseku 1 písm. a) zváži, v akom rozsahu boli národné potenciály pre vysokoúčinnú kogeneráciu uvedené v článku 6 realizované, alebo v akom rozsahu je ich realizácia naplánovaná, tak, aby sa zohľadnili opatrenia a podmienky členského štátu vrátane klimatických podmienok, vplyvy na vnútorný trh s energiou a dôsledky iných iniciatív spoločenstva, ako je smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003, ktorou sa vytvára program obchodovania s pridelenými množstvami emisií skleníkových plynov v rámci spoločenstva, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES [19].Komisia podľa potreby predloží Európskemu parlamentu a Rade ďalšie návrhy, najmä návrhy zamerané na vypracovanie akčného plánu rozvoja vysokoúčinnej kogenerácie v spoločenstve3. Komisia pri posudzovaní rozsahu ďalšej harmonizácie výpočtových metód uvedených v článku 4 ods. 1 zváži vplyv koexistencie výpočtov uvedených v článku 12, v prílohe II a v prílohe III na vnútorný trh s energiou, pričom zohľadní aj získané skúsenosti s národnými podpornými mechanizmami.Komisia podľa potreby predloží Európskemu parlamentu a Rade ďalšie návrhy zamerané na ďalšiu harmonizáciu týchto výpočtových metód.Článok 12Alternatívne výpočty1. Členské štáty môžu do konca roku 2010 a na základe predchádzajúceho schválenia zo strany Komisie používať na odčítanie možného množstva elektriny, ktorá nebola vyrobená kogeneráciou v kogeneračnom procese, od hlásených číselných údajov iné metódy, než je metóda ustanovená v bode b) prílohy II. Na účely uvedené v článku 5 ods. 1 a v článku 10 ods. 3 sa však množstvo elektriny vyrobenej kogeneráciou určuje v súlade s prílohou II.2. Členské štáty môžu počítať úspory primárnej energie z výroby tepla a elektriny a mechanickej energie podľa bodu c) príloha III bez toho, aby použili prílohu II na vylúčenie tepla a elektriny, ktoré neboli vyrobené kogeneráciou, a ktoré sú súčasťou toho istého procesu. Takúto výrobu je možné považovať za vysokoúčinnú kogeneráciu za predpokladu, že spĺňa kritériá účinnosti uvedené v bode a) prílohy III, a že v prípade kogeneračných jednotiek s elektrickým výkonom viac než 25 MW je jej celková účinnosť vyššia než 70 %. Určenie množstva elektriny vyrobenej kogeneráciou, ktoré bolo vyrobené uvedeným typom výroby, sa však pre potreby vydania záruky pôvodu a na štatistické účely vykoná v súlade s prílohou II.3. Členské štáty môžu do konca roku 2010 definovať pomocou alternatívnej metodiky kogeneráciu ako vysokoúčinnú kogeneráciu bez toho, aby overili, či táto kogeneračná výroba spĺňa kritériá uvedené v bode a) prílohy III, ak sa na národnej úrovni preukáže, že táto kogeneračná výroba identifikovaná touto metodikou alternatívneho výpočtu v priemere spĺňa kritériá uvedené v bode a) prílohy III. Ak sa pre túto výrobu vydá záruka pôvodu, hodnota účinnosti kogeneračnej výroby stanovená v tejto záruke nesmie prekročiť prahové hodnoty kritérií uvedených v bode a) prílohy III, pokiaľ sa výpočtami vykonanými v súlade s prílohou III nepreukáže opak. Určenie množstva elektriny z kogenerácie, ktoré bolo vyrobené v takom type výroby, pre potreby vydania záruky pôvodu a na štatistické účely sa však vykoná v súlade s prílohou II.Článok 13Posúdenie1. Prahové hodnoty používané pri výpočte množstva elektriny vyrobeného kogeneráciou uvedené v bode a) prílohy II sa prispôsobujú technickému pokroku v súlade s postupom uvedeným v článku 14 ods. 22. Prahové hodnoty používané pri výpočte účinnosti kogeneračnej výroby a úspor primárnej energie uvedené v bode a) prílohy III sa prispôsobujú technickému pokroku v súlade s postupom uvedeným v článku 14 ods. 23. Metodika určenia pomeru elektriny k teplu uvedená v bode d) prílohy II sa prispôsobuje technickému pokroku v súlade s postupom uvedeným v článku 14 ods. 2Článok 14Postup výboru1. Komisii pomáha výbor.2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatnia sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.Lehota stanovená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES sa stanovuje na tri mesiace.3. Výbor prijme svoj rokovací poriadok.Článok 15TranspozíciaČlenské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 21. februára 2006. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.Článok 16Zmena a doplnenie smernice 92/42/EHSK článku 3 ods. 1 smernice 92/42/EHS sa dopĺňa táto zarážka:"— kogeneračné jednotky definované v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/8/ES z 11. februára 2004 o podpore kogenerácie založenej na dopyte po využiteľnom teple na vnútornom trhu s energiou [20]."Článok 17Nadobudnutie účinnostiTáto smernica nadobúda účinnosť v deň uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.Článok 18AdresátiTáto smernica je adresovaná členským štátom.V Štrasburgu 11. februára 2004Za Európsky parlamentpredsedaP. CoxZa RadupredsedaM. McDowell[1] Ú. v. ES C 291 E, 26.11.2002, s. 182.[2] Ú. v. EÚ C 95, 23.4.2003, s. 12.[3] Ú. v. EÚ C 244, 10.10.2003, s. 1.[4] Stanovisko Európskeho parlamentu z 13. mája 2003 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku), spoločná pozícia Rady z 8. septembra 2003 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a pozícia Európskeho parlamentu z 18. decembra 2003 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).[5] Ú. v. EÚ L 176, 15.7.2003, s. 37.[6] Ú. v. ES C 140 E, 13.6.2002, s. 543.[7] Ú. v. EÚ C 273 E, 14.11.2003, s. 172.[8] Ú. v. ES C 4, 8.1.1998, s. 1.[9] Ú. v. ES C 167, 1.6.1998, s. 308.[10] Ú. v. ES C 343, 5.12.2001, s. 190.[11] Ú. v. ES C 257, 10.10.1996, s. 26.[12] Ú. v. ES L 309, 27.112001, s. 1.[13] Ú. v. ES L 332, 28.12.2000, s. 91.[14] Ú. v. ES L 1, 4.1.2003, s. 65.[15] Ú. v. ES L 283, 27.10.2001, s. 33.[16] Ú. v. ES C 37, 3.2.2001, s. 3.[17] Ú. v. ES L 167, 22.6.1992, s. 17. Smernica naposľedy zmenená a dopľnená smernicou 93/68/EHS (Ú. v. ES L 220, 30.8.1993, s. 1).[18] Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.[19] Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32.[20] Ú. v. EÚ L 52, 21.2.2004, s. 50.--------------------------------------------------PRÍLOHA IKogeneračné technológie, na ktoré sa vzťahuje táto smernicaa) Plynová turbína s kombinovaným cyklom a s regeneráciou teplab) Protitlaková parná turbínac) Kondenzačná parná turbína s odberom paryd) Plynová turbína s regeneráciou teplae) Spaľovací motorf) Mikroturbínyg) Stirlingov motorh) Palivové článkyi) Parné strojej) Rankinove organické cyklyk) Akýkoľvek iný typ technológie alebo ich kombinácia patriaca pod definíciu ustanovenú v článku 3 písm. a)--------------------------------------------------PRÍLOHA IIVýpočet množstva elektriny vyrobenej kogeneráciouHodnoty používané pri výpočte množstva elektriny vyrobenej kogeneráciou sa určujú na základe očakávanej alebo skutočnej prevádzky jednotky v bežných podmienkach používania. V prípade mikrogeneračných jednotiek môže byť tento výpočet založený na atestovaných hodnotách.a) Množstvo elektriny vyrobené kogeneráciou sa považuje za rovné celkovej ročnej výrobe elektriny vyrobenej v danej jednotke meranej na výstupe z hlavných generátorov;i) v kogeneračných jednotkách typu b), d), e), f), g) a h) uvedených v prílohe I s celkovou ročnou účinnosťou stanovenou členskými štátmi na úrovni najmenej 75 % aii) v kogeneračných jednotkách typu a) a c) uvedených v prílohe I s celkovou ročnou účinnosťou stanovenou členskými štátmi na úrovni najmenej 80 %.b) V prípade kogeneračných jednotiek, ktorých celková ročná účinnosť je nižšia než hodnota uvedená v odseku a) písm. i) (kogeneračné jednotky typu b), d), e), f), g) a h) uvedené v prílohe I, alebo ktorých celková ročná účinnosť je nižšia než hodnota uvedená v odseku a) písm. ii) (kogeneračné jednotky typu a) a c) uvedené v prílohe I, sa množstvo elektriny vyrobenej kogeneráciou vypočíta podľa tohto vzorca:ECHP = HCHP . Ckde:ECHP  je množstvo elektriny vyrobenej kogeneráciouC  je pomer elektriny k tepluHCHP  je množstvo využiteľného tepla vyrobeného kogeneráciou (vypočítané na tento účel ako celková výroba tepla mínus akékoľvek množstvo tepla vyrobeného v samostatných kotloch alebo odberom ostrej pary z parného generátora pred turbínou).Výpočet množstva elektriny vyrobenej kogeneráciou musí byť založený na skutočnom pomere elektriny k teplu. Ak skutočný pomer elektriny k teplu kogeneračnej jednotky nie je známy, je možné pre jednotky typu a), b), c), d) a e) uvedené v prílohe I používať ďalej uvedené predvolené hodnoty, najmä na štatistické účely, za predpokladu, že vypočítané množstvo elektriny vyrobenej kogeneráciou je menšie alebo rovné celkovému množstvu elektriny vyrobenej v jednotke:Typ jednotky | Predvolená hodnota pomeru elektriny k teplu, C |Plynová turbína s kombinovaným cyklom a s regeneráciou tepla | 0,95 |Protitlaková parná turbína | 0,45 |Kondenzačná parná turbína s odberom pary | 0,45 |Plynová turbína s regeneráciou tepla | 0,55 |Spaľovací motor | 0,75 |Ak členské štáty zavedú predvolené hodnoty pomeru elektriny k teplu pre jednotky typu f), g), h), i), j) a k) uvedené v prílohe I, tieto predvolené hodnoty uverejnia a oznámia ich Komisii.c) Ak je časť energetického obsahu paliva na vstupe do procesu kogenerácie obnovená v chemikáliách a znova použitá, túto časť je možné odčítať od množstva paliva na vstupe pred výpočtom celkovej účinnosti použitým v odsekoch a) a b).d) Členské štáty môžu určiť pomer elektriny k teplu ako pomer množstva elektriny k množstvu využiteľného tepla pomocou prevádzkových údajov konkrétnej jednotky pri prevádzke v režime kogenerácie na nízkom výkone.e) Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 14 ods. 2 vypracuje podrobnú metodiku pre vykonanie a uplatnenie prílohy II vrátane určenia pomeru elektriny k teplu.f) Členské štáty môžu na účel výpočtov podľa odsekov a) a b) používať iné intervaly predkladania správ než jeden rok.--------------------------------------------------PRÍLOHA IIIMetodika určovania účinnosti procesu kogenerácieHodnoty používané na výpočet účinnosti kogenerácie a úspor primárnej energie sa určujú na základe očakávanej alebo skutočnej prevádzky jednotky v bežných podmienkach používania.a) Vysoko účinná kogeneráciaNa účel tejto smernice spĺňa vysokoúčinná kogenerácia tieto kritériá:- výroba kogeneráciou v kogeneračných jednotkách prináša úspory primárnej energie vypočítané podľa bodu b) vo výške najmenej 10 % v porovnaní s odkazmi na samostatnú výrobu tepla a elektriny,- výrobu v kogeneračných jednotkách malých výkonov a v mikrokogeneračných jednotkách prinášajúcu úspory primárnej energie je možné kvalifikovať ako vysokoúčinnú kogeneráciu.b) Výpočet úspor primárnej energieVýška úspor primárnej energie, ktoré priniesla kogeneračná výroba definovaná v súlade s prílohou II, sa vypočíta na základe tohto vzorca:+++++ TIFF +++++kde:PES  sú úspory primárnej energie.CHP Hη  je tepelná účinnosť kogeneračnej výroby definovaná ako ročné vyrobené množstvo využiteľného tepla delené množstvom paliva na vstupe použitým na výrobu súčtu množstva využiteľného tepla a elektriny kogeneráciou.Ref Hη  je referenčná hodnota účinnosti samostatnej výroby tepla.CHP Eη  je elektrická účinnosť kogeneračnej výroby definovaná ako ročné množstvo elektriny vyrobené kogeneráciou delené množstvom paliva na vstupe použitým na výrobu súčtu množstva využiteľného tepla a elektriny kogeneráciou. V prípade, že kogeneračná jednotka vyrába mechanickú energiu, je možné zvýšiť ročné množstvo elektriny vyrobené kogeneráciou o dodatočný prvok predstavujúci množstvo elektriny, ktoré je ekvivalentné množstvu mechanickej energie. Tento dodatočný prvok nedáva právo vydávať záruky pôvodu v súlade s článkom 5.Ref Eη  je referenčná hodnota účinnosti samostatnej výroby elektriny.c) Výpočet úspor energie pomocou alternatívneho výpočtu podľa článku 12 ods. 2Ak sa úspory primárnej energie pre proces počítajú v súlade s článkom 12 ods. 2, úspory primárnej energie sa vypočítajú pomocou vzorca uvedeného v odseku b) tejto prílohy, pričom:hodnota "CHP Hη" sa nahradí hodnotou "Hη" ahodnota "CHP Eη" sa nahradí hodnotou "Eη",kde:Hη  je tepelná účinnosť procesu definovaná ako ročné vyrobené množstvo tepla delené množstvom paliva na vstupe použitým na výrobu súčtu množstva tepla a množstva elektriny.Eη  je elektrická účinnosť procesu definovaná ako ročné vyrobené množstvo elektriny delené množstvom paliva na vstupe použitým na výrobu súčtu množstva tepla a množstva elektriny. V prípade, že kogeneračná jednotka vyrába mechanickú energiu, je možné zvýšiť ročné množstvo elektriny vyrobené kogeneráciou o dodatočný prvok predstavujúci množstvo elektriny, ktoré je ekvivalentné množstvu mechanickej energie. Tento dodatočný prvok nedáva právo vydávať záruky pôvodu v súlade s článkom 5.d) Členské štáty môžu na účel výpočtov podľa odsekov b) a c) tejto prílohy používať iné intervaly predkladania správ než jeden rok.e) V prípade mikrokogeneračných jednotiek môže byť výpočet úspor primárnej energie založený na potvrdených údajoch.f) Referenčné hodnoty účinnosti samostatnej výroby tepla a elektrinyZásady definovania referenčných hodnôt účinnosti samostatnej výroby tepla a elektriny uvedených v článku 4 ods. 1 a vo vzorci uvedenom v odseku b) tejto prílohy určujú prevádzkovú účinnosť samostatnej výroby tepla a elektriny, ktorá má byť nahradená kogeneráciou.Referenčné hodnoty účinnosti sa vypočítajú podľa týchto zásad:1. V prípade kogeneračných jednotiek definovaných v článku 3 je porovnanie so samostatnou výrobou elektriny založené na zásade porovnania rovnakých kategórií paliva.2. Každá kogeneračná jednotka sa porovná s najlepšou dostupnou a ekonomicky zdôvodnenou technológiou samostatnej výroby tepla a elektriny na trhu v roku postavenia kogeneračnej jednotky.3. Referenčné hodnoty účinnosti kogeneračných jednotiek starších než 10 rokov sa určia ako referenčné hodnoty 10-ročných jednotiek.4. Referenčné hodnoty účinnosti samostatnej výroby elektriny a výroby tepla vyjadrujú klimatické rozdiely medzi členskými štátmi.--------------------------------------------------PRÍLOHA IVKritériá pre analýzu národných potenciálov pre vysokoúčinnú kogeneráciua) Analýza národných potenciálov uvedená v článku 6 zohľadňuje:- typy palív, ktoré budú pravdepodobne použité pri realizácii kogeneračných potenciálov, vrátane osobitných úvah o potenciáli pre rozšírenie využívania obnoviteľných zdrojov energie na národných trhoch s teplom prostredníctvom kogenerácie,- typy kogeneračných technológií uvedené v prílohe I, ktoré budú pravdepodobne použité pri realizácii národného potenciálu,- typ samostatnej výroby tepla a elektriny alebo, v prípade realizovateľnosti, mechanickej energie, ktorá bude pravdepodobne nahradená vysokoúčinnou kogeneráciou,- rozdelenie potenciálu medzi modernizáciu existujúceho výkonu a výstavbu nového výkonu.b) Súčasťou analýzy sú vhodné mechanizmy hodnotenia efektívnosti vynaloženia nákladov – pokiaľ ide o úspory primárnej energie – na zvýšenie podielu vysokoúčinnej kogenerácie v národnom energetickom mixe. Analýza efektívnosti vynaloženia nákladov zohľadňuje aj národné záväzky prijaté v súvislosti so záväzkami týkajúcimi sa klimatickej zmeny, ktoré prijalo spoločenstvo podľa Kjótskeho protokolu k Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o klimatickej zmene.c) Analýza národného potenciálu pre kogeneráciu určuje potenciály vo vzťahu k časovým rámcom do roku 2010, 2015 a 2020 a v prípade realizovateľnosti obsahuje pre každý z týchto časových rámcov vhodné odhady nákladov.--------------------------------------------------


title: Smernica Rady z 22. marca 1982 o limitných hodnotách a kvalitatívnych cieľoch pre vypúšťanie ortuti priemyselnými podnikmi používajúcimi chlór — alkalickú elektrolýzu

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31982L0176

Úradný vestník L 081 , 27/03/1982 S. 0029 - 0034 Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 15 Zväzok 3 S. 0142  Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 15 Zväzok 3 S. 0142  Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 15 Zväzok 3 S. 0211  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 15 Zväzok 3 S. 0211

		Smernica Radyz 22. marca 1982o limitných hodnotách a kvalitatívnych cieľoch pre vypúšťanie ortuti priemyselnými podnikmi používajúcimi chlór — alkalickú elektrolýzu(82/176/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej články 100 a 235,so zreteľom na smernicu Rady 76/464/EHS zo 4. mája 1976 o znečistení spôsobenom určitými nebezpečnými látkami vypúšťanými do vodného prostredia spoločenstva [1], a najmä na jej články 6,so zreteľom na návrh Komisie [2],so zreteľom na stanovisko Zhromaždenia [3],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [4],keďže v záujme ochrany vodného prostredia spoločenstva pred znečistením určitými nebezpečnými látkami článok 3 smernice 76/464/EHS zavádza systém povolení stanovujúcich emisné normy pre vypúšťanie látok uvedených v zozname I v prílohe k uvedenej smernici; keďže článok 6 uvedenej smernice ustanovuje, že musia byť stanovené limitné hodnoty pre takéto emisné normy ako aj kvalitatívne ciele pre vodné prostredie ovplyvnené vypúšťaním takýchto látok;keďže ortuť a jej zlúčeniny sú zahrnuté do zoznamu I;keďže sa požaduje, aby členské štáty uplatňovali limitné hodnoty okrem prípadov, keď smú použiť kvalitatívne ciele;keďže znečistenie spôsobené vypúšťaním ortuti do vody je zapríčinené do značnej miery elektrolýzou alkalických chloridov, v prvom rade je potrebné stanoviť limitné hodnoty pre toto priemyselné odvetvie a tiež stanoviť kvalitatívne ciele pre vodné prostredie, do ktorého je ortuť týmto priemyselným odvetvím vypúšťaná; keďže takéto vypúšťanie by malo byť preto podmienené vopred udeleným povolením;keďže účelom kvalitatívnych cieľov musí byť odstránenie znečistenia rôznych zložiek vodného prostredia ortuťou, ktoré by mohli byť ovplyvnené vypúšťaním odpadových vôd obsahujúcich ortuť z priemyselných podnikov používajúcich chlór — alkalickú elektrolýzu;keďže takéto kvalitatívne ciele musia byť stanovené výlučne na tento účel a nie so zámerom stanovenia pravidiel týkajúcich sa ochrany spotrebiteľa alebo predaja výrobkov z vodného prostredia;keďže by mal byť stanovený postup monitorovania umožňujúci členským štátom demonštrovať, že spĺňajú kvalitatívne ciele;keďže by malo byť prijaté členskými štátmi ustanovenie umožňujúce monitorovanie vodného prostredia ovplyvneného vypúšťaním ortuti s cieľom efektívneho vykonávania tejto smernice; keďže článok 6 smernice 76/464/EHS neustanovuje právomoc zaviesť takéto monitorovanie; keďže ani zmluva nestanovuje potrebné právomoci na tento účel, malo by sa preto odvolať na jej článok 235;keďže je dôležité, aby Komisia každých 5 rokov zaslala Rade porovnávacie posúdenie vykonávania tejto smernice v členských štátoch;keďže podzemné vody podliehajú osobitnej smernici a sú preto vylúčené z pôsobnosti tejto smernice,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 11. Táto smernica:- stanovuje podľa článku 6 ods. 1 smernice 76/464/EHS limitné hodnoty pre emisné normy pre ortuť v odpadových vodách vypúšťaných z priemyselných podnikov definovaných v článku 2 písm. d) tejto smernice,- stanovuje podľa článku 6 ods. 2 smernice 76/464/EHS kvalitatívne ciele pre ortuť vo vodnom prostredí,- stanovuje podľa článku 6 ods. 4 smernice 76/464/EHS termíny pre splnenie podmienok určených v povolení udelenom príslušnými orgánmi členských štátov v súvislosti s existujúcim vypúšťaním,- stanovuje podľa článku 12 ods. 1 smernice 76/464/EHS referenčné metódy merania umožňujúce stanoviť koncentrácie ortuti vo vypúšťaných odpadových vodách, ako aj vo vodnom prostredí,- stanovuje podľa článku 6 ods. 3 smernice 76/464/EHS postup monitorovania,- žiada členské štáty o vzájomnú spoluprácu v prípadoch vypúšťania ovplyvňujúceho vody viac ako jedného členského štátu.2. Táto smernica sa vzťahuje na vody uvedené v článku 1 smernice 76/464/EHS okrem podzemných vôd.Článok 2Na účely tejto smernice:a) "ortuť" znamená:- chemický prvok ortuť,- ortuť obsiahnutú v ktorejkoľvek jej zlúčenine;b) "limitné hodnoty" znamenájú:limitné hodnoty uvedené v prílohe I;c) "kvalitatívny cieľ" znamená:požiadavky uvedené v prílohe II;d) "priemyselný podnik" znamená:podnik, v ktorom prebieha elektrolýza alkalických chloridov prostredníctvom ortuťových článkov;e) "existujúci podnik" znamená:priemyselný podnik, ktorý je v prevádzke v čase oznámenia tejto smernice;f) "nový podnik" znamená:- priemyselný podnik, v ktorom začne prevádzka po oznámení tejto smernice,- existujúci priemyselný podnik, ktorého kapacita elektrolýzy alkalických chloridov prostredníctvom ortuťových článkov bola po oznámení tejto smernice podstatne zvýšená.Článok 31. V prílohe I sú stanovené limitné hodnoty, termíny, v ktorých je potrebné s nimi dosiahnuť súlad, a postup monitorovania vypúšťania.2. Povolenia uvedené v článku 3 smernice 76/464/EHS musia obsahovať ustanovenia aspoň také prísne, ako sú tie, čo sú uvedené v prílohe I k tejto smernici, okrem prípadov, keď členský štát dodržiava článok 6 ods. 3 smernice 76/464/EHS na základe príloh II a IV k tejto smernici.Povolenia musia byť každé 4 roky prehodnotené.3. Bez toho, aby boli dotknuté povinnosti vyplývajúce z odsekov 1 a 2 a ustanovenia smernice 76/464/EHS, členské štáty môžu udeliť povolenia pre nové podniky iba v prípade, ak sa tieto povolenia odvolávajú na normy zodpovedajúce najlepšie dostupným technológiam s cieľom prevencie vypúšťania odpadových vôd obsahujúcich ortuť.V prípade, že predpokladané opatrenia z technických dôvodov nezodpovedajú najlepším dostupným technológiám, príslušný členský štát bez ohľadu na to, akú metódu prijal, poskytne Komisii ešte pred udelením povolenia informácie o dôvodoch pre toto konanie.Komisia zašle ostatným členským štátom do troch mesiacov správu uvádzajúcu jej stanovisko k odchýlkam uvedeným v druhom pododseku.4. V prílohe III.1 sú uvedené referenčné metódy analýzy na stanovenie prítomnosti ortuti. Iné metódy môžu byť použité len za tej podmienky, že hranice detekcie, presnosť a správnosť týchto metód sú najmenej také priaznivé, ako sú u metód uvedených v prílohe III.1. Požadovaná presnosť merania prietoku odpadových vôd je daná v prílohe III.2.Článok 4Príslušné členské štáty sú zodpovedné za monitorovanie vodného prostredia ovplyvneného vypúšťaním priemyselných odpadových vôd.V prípade, že vypúšťané odpadové vody ovplyvnia vody nachádzajúce sa vo viacerých členských štátoch, dotknuté členské štáty musia spolupracovať s cieľom harmonizácie monitorovania.Článok 51. Podľa informácií dodaných Komisii členskými štátmi, podľa článku 13 smernice 76/464/EHS, na základe jej žiadosti, ktorú musí podať v každom prípade, obzvlášť pokiaľ sa týkajú:- podrobnosti povolenia stanovujúceho emisné normy s ohľadom na vypúšťanie ortuti,- výsledkov meraní zo siete členského štátu založenej s cieľom stanovenia koncentrácií ortuti,Komisia vykoná porovnávacie posúdenie vykonávania tejto smernice v členských štátoch2. Komisia postúpi Rade každý piaty rok porovnávacie posúdenie uvedené v odseku 1.V prípade zmeny vedeckých poznatkov týkajúcich sa najmä toxicity, odolnosti a akumulácie ortuti v živých organizmoch a sedimentoch alebo v prípade zlepšenia najlepších dostupných technológií, Komisia predloží Rade príslušné návrhy s cieľom sprísnenia, ak to je potrebné, limitných hodnôt a kvalitatívnych cieľov alebo stanovenia nových limitných hodnôt a kvalitatívnych cieľov.Článok 61. Členské štáty uvedú do účinnosti opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 1. júla 1983. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.2. Členské štáty oznámia Komisii znenie ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.Článok 7Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 22. marca 1982Za RadupredsedaL. Tindemans[1] Ú. v. ES L 129, 18.5.1976, s. 23.[2] Ú. v. ES C 169, 6.7.1979, s. 2.[3] Ú. v. ES C 341, 31.12.1980, s.24.[4] Ú. v. ES C 83, 2.4.1980, s.16.--------------------------------------------------PRÍLOHA ILimitné hodnoty, termíny na dosiahnutie súladu s týmito hodnotami a postup monitorovania vypúšťania1. Limitné hodnoty vyjadrené koncentráciami, ktoré by zásadne nemali byť prekročené, sú dané v nasledujúcej tabuľke.Jednotka merania | Mesačný priemer limitných hodnôt, ktoré nesmú byť prekročené od 1. júla | Poznámky |1983 | 1986 |Recyklovaný soľný roztok aodpadový soľný roztok Mikrogramy ortuti na liter | 75 | 50 | Vzťahuje sa na celkové množstvoortuti prítomnej vo všetkých odpadových vodách obsahujúcichortuť, vypúšťaných z priemyselného podniku |V žiadnom prípade však limitné hodnoty vyjadrené ako maximálne koncentrácie nesmú byť väčšie ako maximálne množstvá vyjadrené na jednotku vody potrebnej na tonu inštalovanej výrobnej kapacity chlóru.2. Avšak pretože koncentrácia ortuti v odpadových vodách závisí od objemu tejto vody, ktorý je rôzny pre rôzne výrobné postupy a podniky, limitné hodnoty vyjadrené ako množstvo vypustenej ortuti vo vzťahu k inštalovanej výrobnej kapacite chlóru, uvedené v predchádzajúcej tabuľke, musia byť splnené v každom prípade.Jednotka merania | Mesačný priemer limitných hodnôt, ktoré nesmú byť prekročené od 1. júla | Poznámky |1983 | 1986 |Recyklovaný soľný roztokGramy ortuti na tonu inštalovanej produkčnej kapacity chlóru | 0,5 | 0,5 | Vzťahuje sa na ortuť v odpadovej vode vypúšťanej z produkčnej jednotky chlóru || 1,5 | 1,0 | Vzťahuje sa na celkové množstvo ortuti prítomnej vo všetkých odpadových vodách obsahujúcich ortuť, vypúšťaných z miesta priemyselného podniku |Odpadový soľný roztokGramy ortuti na tonu inštalovanej produkčnej kapacity chlóru | 0,8 | 0,5 | Vzťahuje sa na celkové množstvo ortuti prítomnej vo všetkých odpadových vodách obsahujúcich ortuť, vypúšťaných z priemyselného podniku |3. Priemerné denné limitné hodnoty sú štvornásobné oproti mesačným limitným hodnotám uvedeným v bodoch 1 a 2.4. Na účel kontroly, či je vypúšťanie odpadových vôd v súlade s emisnými normami stanovenými podľa limitných hodnôt uvedených v tejto prílohe, musí byť stanovený monitorovací postup. Tento postup musí umožniť:- každodenný odber reprezentatívnej vzorky vypúšťaných odpadových vôd za časový úsek 24 hodín a meranie koncentrácie ortuti v tejto vzorke a- meranie celkového prietoku vypúšťaných odpadových vôd za tento časový úsek.Množstvo ortuti vypustenej za mesiac sa vypočíta súčtom množstiev ortuti vypustenej každý deň v mesiaci. Tento súčet sa delí inštalovanou výrobnou kapacitou chlóru.--------------------------------------------------PRÍLOHA IIKvalitatívne cielePre tie členské štáty, ktoré uplatnia výnimku stanovenú článkom 6 ods. 3 smernice 76/464/EHS, musia byť emisné normy, ktoré členské štáty musia stanoviť a zabezpečiť ich uplatňovanie, stanovené podľa článku 5 uvedenej smernice tak, aby v oblasti ovplyvnenej vypúšťaním ortuti priemyselnými podnikmi používajúcimi chlór — alkalickú elektrolýzu bol(-i) dosiahnutý(-é) príslušný(-é) kvalitatívny(-e) cieľ(-e) uvedený(-é) nižšie. Príslušný orgán určí osobitne a v každom prípade zvlášť ovplyvnenú oblasť a vyberie z kvalitatívnych cieľov uvedených v odseku 1 cieľ alebo ciele, ktoré považuje za vhodné, berúc do úvahy zamýšľané využitie ovplyvnenej oblasti ako aj skutočnosť, že účelom tejto smernice je odstrániť každé znečistenie.1. Na účel odstránenia znečistenia, ako je to definované v smernici 76/464/EHS, a podľa článku 2 uvedenej smernice sú stanovené nasledujúce kvalitatívne ciele:1.1. Koncentrácia ortuti v reprezentatívnej vzorke rybieho mäsa, vybraného ako indikátor, nesmie prekročiť 0,3 mg/kg čerstvej hmotnosti.1.2. Celková koncentrácia ortuti vo vnútrozemských povrchových vodách ovplyvnených vypúšťaním odpadových vôd nesmie prekročiť 1 μg/l ako aritmetický priemer výsledkov získaných počas roka.1.3. Koncentrácia ortuti vo vodách v ústí riek ovplyvnených vypúšťaním odpadových vôd nesmie prekročiť 0,5 μg/l ako aritmetický priemer výsledkov získaných počas roka.1.4. Koncentrácia ortuti v teritoriálnych morských vodách a vnútorných pobrežných vodách s výnimkou vôd v ústí riek, ovplyvnených vypúšťaním odpadových vôd nesmie prekročiť 0,3 μg/l ako aritmetický priemer výsledkov získaných počas roka.1.5. Kvalita vôd, vzhľadom na obsah ortuti, musí byť postačujúca na to, aby spĺňala požiadavky každej inej smernice Rady vzťahujúcej sa na takéto vody.2. Koncentrácia ortuti v sedimentoch a morských mäkkýšoch nesmie po čase výrazne vzrastať.3. Ak sa na vody v danej oblasti uplatňuje viacero kvalitatívnych cieľov, kvalita vody musí byť postačujúca na splnenie každého z nich.4. Číselné hodnoty kvalitatívnych cieľov uvedených v 1.2, 1.3 a 1.4 môžu byť do 30. júna 1986, výnimočne a tam, kde je to nevyhnutné z technických dôvodov, vynásobené koeficientom 1,5, a to za podmienky, že to bude vopred oznámené Komisii.--------------------------------------------------PRÍLOHA IIIReferenčné metódy merania1. Referenčná metóda analýzy použitá pre určenie obsahu ortuti vo vode, rybom mäse, sedimentoch a morských mäkkýšoch je bezplameňová atómová absorpčná spektrofotometria po príslušnej príprave vzorky, hlavne pred-oxidáciou ortuti a následnou redukciou ortuťových iónov Hg (II).Hranice detekcie [1] musia byť také, aby mohla byť koncentrácia ortuti meraná s presnosťou [2] ± 30 % a odchýlkou [3] ± 30 % pri nasledujúcich koncentráciách:- v prípade vypúšťania odpadových vôd je to jedna desatina maximálnej dovolenej koncentrácie ortuti uvedenej v povolení,- v prípade povrchovej vody je to jedna desatina koncentrácie ortuti uvedenej v kvalitatívnom cieli,- v prípade rybieho mäsa alebo mäkkýšov je to jedna desatina koncentrácie ortuti uvedenej v kvalitatívnom cieli,- v prípade sedimentov je to jedna desatina koncentrácie ortuti vo vzorke alebo 0,05 mg/kg sušiny podľa toho, ktorá hodnota je väčšia.2. Meranie prietoku odpadových vôd musí byť vykonané s presnosťou ± 20 %.[1] Definície týchto pojmov sú uvedené v smernici Rady 79/869/EHS z 9 októbra 1979 o metódach merania a frekvencii odoberania vzoriek a analýzy povrchových vôd určených na odber pitnej vody v členských štátoch (Ú. v. ES L 271, 29.10.1979, s. 44).[2] Definície týchto pojmov sú uvedené v smernici Rady 79/869/EHS z 9 októbra 1979 o metódach merania a frekvencii odoberania vzoriek a analýzy povrchových vôd určených na odber pitnej vody v členských štátoch (Ú. v. ES L 271, 29.10.1979, s. 44).[3] Definície týchto pojmov sú uvedené v smernici Rady 79/869/EHS z 9 októbra 1979 o metódach merania a frekvencii odoberania vzoriek a analýzy povrchových vôd určených na odber pitnej vody v členských štátoch (Ú. v. ES L 271, 29.10.1979, s. 44).--------------------------------------------------PRÍLOHA IVPostup monitorovania kvalitatívnych cieľov1. Príslušný orgán špecifikuje pre každé povolenie vydané podľa tejto smernice, obmedzenia, monitorovací postup a termíny s cieľom zabezpečenia súladu s príslušným(-i) kvalitatívnym(-i) cieľom(-mi).2. V súlade s článkom 6 ods. 3 smernice 76/464/EHS členské štáty zašlú Komisii správu týkajúcu sa každého vybraného a uplatňovaného kvalitatívneho cieľa obsahujúcu:- miesto vypúšťania a spôsob rozptýlenia,- oblasť, pre ktorú je kvalitatívny cieľ platný,- umiestnenie miest odberu,- frekvenciu odberov vzoriek,- metódy odberu vzoriek a merania,- získané výsledky.3. Vzorky musia dostatočne reprezentovať kvalitu vodného prostredia v oblasti ovplyvnenej vypúšťaním odpadových vôd a frekvencia odberov vzoriek musí byť dostatočná na to, aby zachytila zmeny vo vodnom prostredí, berúc ohľad na prirodzené zmeny vo vodnom režime. Analýza morských rýb musí byť vykonaná na dostatočne reprezentatívnom počte vzoriek a druhov.4. S ohľadom na kvalitatívny cieľ uvedený v odseku 1.1 prílohy II vyberie príslušný orgán na analýzu určité druhy rýb ako indikátory. Čo sa týka morských druhov rýb, môžu byť vybrané tie, ktoré sa prirodzene vyskytujú v pobrežných vodách a sú v mieste výskytu lovené, ako sú treska, treska bez fúzov, platesa, makrela, treska škvrnitá a platesa malá.--------------------------------------------------


title: Smernica Komisie 2009/137/ES z  10. novembra 2009 , ktorou sa menia a dopĺňajú osobitné prílohy k druhom meradiel MI-001 až MI-005 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/22/ES o meradlách, pokiaľ ide o využívanie najväčších dovolených chýb (Text s významom pre EHP)

text:
               11.11.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 294/7

      SMERNICA KOMISIE 2009/137/ES
   z 10. novembra 2009,
   ktorou sa menia a dopĺňajú osobitné prílohy k druhom meradiel MI-001 až MI-005 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/22/ES o meradlách, pokiaľ ide o využívanie najväčších dovolených chýb
   (Text s významom pre EHP)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/22/ES z 31. marca 2004 o meradlách (1), a najmä na jej článok 16 ods. 2,
   keďže:

               (1)

               Smernicou 2004/22/ES sa harmonizujú požiadavky na uvedenie na trh a/alebo uvedenie do používania meradiel s meracou funkciou vymedzenou v osobitných prílohách k druhom meradiel MI-001 až MI-010. Meradlá musia spĺňať základné požiadavky stanovené v prílohe I a v príslušnej osobitnej prílohe.

               (2)

               Osobitné prílohy k druhom meradiel smernice 2004/22/ES obsahujú požiadavky prispôsobené jednotlivým druhom meradiel. Tieto požiadavky zahŕňajú osobitné ustanovenia o najväčších dovolených chybách s cieľom zabezpečiť presnosť a funkčnosť meradla a zaručiť, aby chyba merania v predpísaných pracovných podmienkach a pri absencii rušivého vplyvu nepresiahla stanovenú hodnotu najväčšej dovolenej chyby (MPE).

               (3)

               Keďže boli vytvorené nové špecifikácie, pokiaľ ide o plynomery a prepočítavače objemu, veľmi konkrétna požiadavka v bode 2.1 prílohy MI-002 by mohla spôsobovať problémy v súvislosti s technickým pokrokom a inováciami a vytvárať prekážky pre voľný pohyb plynomerov. Preto by sa mala nahradiť všeobecnejšou požiadavkou na funkčnosť.

               (4)

               V bode 7.3 prílohy I k smernici 2004/22/ES sa v prípade meradiel používaných distribútormi poskytuje všeobecná ochrana proti neprimeraným systematickým chybám mimo kontrolovaný rozsah. Skúsenosti však ukazujú, že s cieľom zaručiť, aby pri meradlách nedochádzalo k využívaniu najväčšej dovolenej chyby (MPE) a systematickému zvýhodňovaniu niektorej zo zúčastnených strán transakcie, je potrebné vyžadovať takisto ochranu proti neprimeraným systematickým chybám v rámci kontrolovaného rozsahu týchto meradiel.

               (5)

               V súlade s bodom 34 medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva (2) sa členské štáty podnecujú k tomu, aby vo svojom vlastnom záujme a v záujme Spoločenstva vypracovali svoje vlastné tabuľky znázorňujúce v čo najväčšej možnej miere zhodu medzi touto smernicou a transponujúcimi opatreniami a uverejnili ich.

               (6)

               Smernica 2004/22/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

               (7)

               Opatrenia ustanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Výboru pre meradlá zriadeného podľa článku 15 ods. 1 smernice 2004/22/ES,

         PRIJALA TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Osobitné prílohy k druhom meradiel MI-001 až MI-005 smernice 2004/22/ES sa menia a dopĺňajú v súlade s prílohou tejto smernice.
   Článok 2
   1.   Členské štáty prijmú a uverejnia najneskôr do 1. decembra 2010 zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Komisii bezodkladne oznámia znenie uvedených ustanovení.
   Uvedené ustanovenia sa začnú uplatňovať 1. júna 2011.
   Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
   2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v rozsahu pôsobnosti tejto smernice.
   Článok 3
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 4
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Bruseli 10. novembra 2009

            Za Komisiu

         Günter VERHEUGEN

            podpredseda

      (1)  Ú. v. EÚ L 135, 30.4.2004, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1.

      PRÍLOHA
      Smernica 2004/22/ES sa mení a dopĺňa takto:

                  1.

                  V prílohe MI-001 sa v časti Špecifické požiadavky v odseku „Najväčšie dovolené chyby (MPE)“ dopĺňa tento bod 6a:

                              „6a

                              Vodomer nesmie využívať MPE ani systematicky zvýhodňovať niektorú zo strán.“

                  2.

                  Príloha MI-002 sa mení a dopĺňa takto:

                              a)

                              v časti I v bode 2.1. sa odsek pod tabuľkou nahrádza takto:
                              „Plynomer nesmie využívať MPE ani systematicky zvýhodňovať niektorú zo strán.“;

                              b)

                              v časti II v bode 8 sa za poznámku vkladá tento odsek:
                              „Prepočítavač objemu plynu nesmie využívať MPE ani systematicky zvýhodňovať niektorú zo strán.“

                  3.

                  V prílohe MI-003 sa v časti Špecifické požiadavky v bode 3 dopĺňa tento odsek:
                  „Elektromer nesmie využívať MPE ani systematicky zvýhodňovať niektorú zo strán.“

                  4.

                  V prílohe MI-004 sa v časti Špecifické požiadavky v bode 3 dopĺňa tento odsek:
                  „Kompletný merač tepla nesmie využívať MPE ani systematicky zvýhodňovať niektorú zo strán.“

                  5.

                  V prílohe MI-005 sa v časti Špecifické požiadavky v bode 2 dopĺňa tento bod 2.8.:

                              „2.8.

                              Meracia zostava nesmie využívať MPE ani systematicky zvýhodňovať niektorú zo strán.“


title: Smernica Komisie z 26. júla 1984, ktorou sa mení a dopĺňa príloha k smernici Rady 82/471/EHS týkajúcej sa určitých produktov používaných vo výžive zvierat

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31984L0443

Úradný vestník L 245 , 14/09/1984 S. 0021 - 0027 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 18 S. 0043  Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 03 Zväzok 32 S. 0095  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 18 S. 0043  Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 03 Zväzok 32 S. 0095

		Smernica Komisiez 26. júla 1984,ktorou sa mení a dopĺňa príloha k smernici Rady 82/471/EHS týkajúcej sa určitých produktov používaných vo výžive zvierat(84/443/EHS)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady 82/471/EHS z 30. júna 1982 týkajúcu sa určitých produktov používaných vo výžive zvierat [1], najmä na jej článok 6,keďže smernica 82/471/EHS ustanovuje, aby sa obsah jej príloh priebežne upravoval vzhľadom na pokrok vo vedeckých a technických znalostiach;keďže je vhodné rozdeliť skupinu "nebielkovinové dusíkaté látky a podobné produkty" kvôli jasnému rozlíšeniu medzi produktmi patriacimi do skupín "nebielkovinové dusíkaté látky", "aminokyseliny a ich soli", resp. "hydroxyanalógy aminokyselín"; keďže, v dôsledku tohto rozdelenia a vzhľadom na vykonané analýzy by sa za určitých podmienok malo povoliť používanie nových produktov;keďže sa zistilo, že je potrebné zmeniť charakteristiky zloženia a osobitné ustanovenia pre určité produkty uvedené v prílohe;keďže opatrenia ustanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre krmivá,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Príloha k smernici 82/471/EHS sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tejto smernici.Článok 2Členské štáty uvedú do platnosti zákony, iné právne predpisy a administratívne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkom 1 najneskôr do 30. júna 1985. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Článok 3Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 26. júla 1984Za KomisiuPoul Dalsagerčlen Komisie[1] Ú. v. ES L 213, 21.7.1982, s. 8.--------------------------------------------------PRÍLOHA1.2.3.4. Hlavička stĺpca 3"Chemická značka produktu alebo identita mikroorganizmu"sa nahrádza znením"Označenie látky podstatnej pre výživu alebo identita mikroorganizmu."V anglickom texte sa hlavička stĺpca 4"Živinový substrát (špecifikácie, ak sú stanovené)"nahrádza hlavičkou"Kultivačný substrát (špecifikácie, ak sú stanovené)."Pridáva sa táto poznámkapod čiarou:"Obsah stanovený alebo deklarovaný v súlade so stĺpcami 5 a 7 sa vzťahuje na produkt ako taký."Bod 2"Nebielkovinové dusíkaté látky a podobné produkty v týchto skupinách"sa nahrádza takto:1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |Názov skupiny produktov | Názov produktu | Označenie látky podstatnej pre výživu alebo identita mikroorganizmu | Kultivačný substrát (špecifikácie, ak sú stanovené) | Charakteristiky zloženia produktu | Druh zvierat | Osobitné ustanovenia |2.Nebielkovinové dusíkaté látky2.1.Močovina a jej deriváty | 2.1.1.Močovina, technicky čistá | CO(NH2)2 | — | Močovina: minimálne 97 % | Prežúvavce od začiatku prežúvania | Údaje, ktoré treba deklarovať na štítku alebo obale produktu: názov "Močovina", "Biuret", "Ureafosfát" alebo "Diuretizobutyliden", podľa okolností,obsah dusíka; a pre produkt 2.1.3 naviac aj obsah fosforu,druh alebo kategória zvierat.Údaje, ktoré treba deklarovať na štítku alebo obale kŕmnej zmesi: názov "Močovina", "Biuret", "Ureafosfát" alebo "Diuretizobutyliden" podľa okolností,množstvo produktu obsiahnuté v krmive,percento dusíka tvoreného nebielkovinovým dusíkom z celkového obsahu dusíka,v návode na používanie sa pre každý druh alebo kategóriu zvierat uvedie hodnota celkového obsahu nebielkovinového dusíka v dennej kŕmnej dávke, ktorá sa nesmie prekročiť. |2.1.2.Biuret, technicky čistý | CO(NH2)2 — NH | — | Biuret: minimálne 97 % |2.1.3.Ureafosfát, technicky čistý | CO(NH2)2. H3PO4 | — | Dusík: minimálne 16,5 % Fosfor: minimálne 18 % |2.1.4Diuretizobu-tyliden, technicky čistý | (CH3) 2 — (CH)2 — (NHCONH2)2 | — | Dusík: minimálne 30 % Izobutylaldehyd: minimálne 35 % |2.2.Amónne soli | 2.2.1.Laktát amónny, vyrobený fermentáciou pomocou Lactobacillus bulgaricus | CH3CHOHCOONH4 | Srvátka | Dusík vyjadrený vo forme dusíkatých látok v pôvodnej hmote: minimálne 44 % | Prežúvavce od začiatku prežúvania | Údaje, ktoré treba deklarovať na štítku alebo obale produktu: názov "Laktát amónny z fermentácie",obsah dusíka vyjadrený vo forme dusíkatých látok,obsah popola,obsah vlhkosti,druh alebo kategória zvierat.Údaje, ktoré treba deklarovať na štítku alebo obale kŕmnej zmesi: názov "Laktát amónny z fermentácie",obsah kŕmnej suroviny v kŕmnej zmesi,percento dusíka tvoreného nebielkovinovým dusíkom z celkového obsahu dusíka,v návode na používanie sa pre každý druh alebo kategóriu zvierat uvedie hodnota celkového obsahu nebielkovinového dusíka v dennej kŕmnej dávke, ktorá sa nesmie prekročiť. |2.3.Vedľajšie produkty výroby aminokyselín fermentáciou | 2.3.1Koncentrované kvapalné vedľajšie produkty výroby kyseliny L-glutámovej fermentáciou pomocou Corynebacterium melassecola | Amónne soli a iné dusíkaté látky | Sacharóza, melasa, produkty obsahujúce škrob a ich hydrolyzáty | Dusík vyjadrený vo forme dusíkatých látok: minimálne 48 % Obsah vlhkosti: maximálne 28 % | Prežúvavce od začiatku prežúvania | Údaje, ktoré treba deklarovať na štítku alebo obale produktu: názov "Vedľajšie produkty výroby kyseliny L-glutámovej" v prípade produktu 2.3.1; "Vedľajšie produkty výroby L-lyzínu" v prípade produktu 2.3.2,obsah dusíka vyjadrený vo forme dusíkatých látok,obsah popola,obsah vlhkosti,druh alebo kategória zvierat.Údaje, ktoré treba deklarovať na štítku alebo obale kŕmnej zmesi: názov "Vedľajšie produkty výroby kyseliny L-glutámovej" v prípade produktu 2.3.1; "Vedľajšie produkty výroby L-lyzínu" v prípade produktu 2.3.2,percento dusíka tvoreného nebielkovinovým dusíkom z celkového obsahu dusíka,v návode na používanie sa pre každý druh alebo kategóriu zvierat uvedie hodnota celkového obsahu nebielkovinového dusíka v dennej kŕmnej dávke, ktorá sa nesmie prekročiť. |2.3.2.Koncentrované kvapalné vedľajšie produkty výroby L-lyzín monohydrochloridu fermentáciou pomocou Brevibacterium lactofermentum | Amónne soli a iné dusíkaté látky | Sacharóza, melasa, produkty obsahujúce škrob a ich hydrolyzáty | Dusík vyjadrený vo forme dusíkatých látok: minimálne 45 % | Prežúvavce od začiatku prežúvania |3.Aminokyseliny a ich soli | 3.1.DL-metionín, technicky čistý | CH3S(CH2)2 — CH(NH2)COOH | — | DL-metionín: minimálne 98 % | Všetky druhy zvierat | Údaje, ktoré treba deklarovať na štítku alebo obale produktu: názov "DL-metionín" v prípade produktu 3.1; "Dihydrát vápenatej soli N-hydroxymetyl-DL-metionínu" v prípade produktu 3.2,obsah DL-metionínu a obsah vlhkosti,druh alebo kategória zvierat v prípade produktu 3.2 || 3.2.Dihydrát vápenatej soli N-hydroxymetyl-DL-metionínu, technicky čistý | (CH3S(CH2)2 — CH(NH-CH2OH)COO)2Ca.2H2O | — | DL-metionín: minimálne 67 % Formaldehyd: maximálne 14 % Vápnik: minimálne 9 % | Prežúvavce od začiatku prežúvania | || 3.3.L-lyzín, technicky čistý | NH2(CH2)4 — CH(NH2)-COOH | — | L-lyzín: minimum 98 % | Všetky druhy zvierat | Údaje, ktoré treba deklarovať na štítku alebo obale produktu: názov "L-lyzín" v prípade produktu 3.3; "L-lyzín monohydrochlorid" v prípade produktu 3.4; "Síran L-lyzínu a jeho vedľajšie produkty z výroby fermentáciou" v prípade produktu 3.5,obsah L-lyzínu a obsah vlhkosti, || 3.4.L-lyzín monohydrochlorid, technicky čistý | NH2(CH2)4 — CH(NH2)-COOH. HCL | — | L-lyzín: minimálne 78 % || 3.5.Síran L-lyzínu vyrobený fermentáciou pomocou Corynebacterium glutamicum | (NH 2-(CH 2)4 — CH(NH2)-COOH)2 . H2SO4 | Cukrový sirup, melasa, cereálie, produkty obsahujúce škrob a ich hydrolyzáty | L-lyzín: minimálne 40 % || 3.6.L-treonín, technicky čistý | CH3 — CH(OH)-CH(NH2)-COOH | — | L-treonín: minimálne 98 % | Všetky druhy zvierat | Údaje, ktoré treba deklarovať na štítku alebo obale produktu: názov "L-treonín",obsah L-treonínu a vlhkosti |4.Hydroxyanalógy aminokyselín | 4.1.Kyselina DL-2-hydroxy-4-metyl-sulfanylmáslová | (CH3S-(CH2)2 — CH(OH)-COOH | — | Monomér kyseliny: minimálne 65 % | Všetky druhy zvierat, okrem prežúvavcov | Údaje, ktoré treba deklarovať na štítku alebo obale produktu: názov podľa stĺpca 2,vyznačenie obsahu monoméru kyseliny a vlhkosti,druh zvieraťa alebo kategória zvierat || 4.2.Vápenatá soľ kyseliny DL-2-hydroxy-4-metyl-sulfanylmáslovej | (CH3S-(CH2)2 — CH(OH)-COO)2Ca | — | Monomér kyseliny: minimálne 83 % Vápnik: minimálne 12 % |--------------------------------------------------