title: Smernica 2000/13/ES Európskeho parlamentu a Rady z 20. marca 2000 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa označovania, prezentácie a reklamy potravín

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32000L0013

Úradný vestník L 109 , 06/05/2000 S. 0029 - 0042

		Smernica 2000/13/ES Európskeho parlamentu a Radyz 20. marca 2000o aproximácii právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa označovania, prezentácie a reklamy potravínEURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstv, a najmä na jej článok 95,so zreteľom na návrh Komisie,so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [1],konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy [2],keďže:(1) Smernica Rady 79/112/EHS z 18. decembra 1978 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa označovania, prezentácie a reklamy potravín [3] [4] bola často a podstatne zmenená a doplnená. Z tohto dôvodu by mala byť uvedená smernica s cieľom jasnosti a zrozumiteľnosti vydaná v úplnom znení.(2) Rozdiely medzi zákonmi, inými právnymi predpismi a správnymi opatreniami členských štátov o označovaní potravín môžu brzdiť voľný obeh týchto výrobkov a môžu zapríčiniť rozdielne konkurenčné podmienky.(3) Z tohto dôvodu má aproximácia týchto právnych poriadkov prispieť k plynulému fungovaniu vnútorného trhu.(4) Cieľom tejto smernice by malo byť stanovenie pravidiel spoločenstva všeobecnej povahy uplatňujúcich sa horizontálne na všetky výrobky uvedené na trh.(5) Pravidlá špecifickej povahy uplatňujúce sa vertikálne iba na konkrétne potraviny by sa mali ustanoviť ustanoveniami zaoberajúcimi sa takýmito výrobkami.(6) Prvoradým dôvodom pre každé pravidlo týkajúce sa označovania potravín má byť potreba informovať a chrániť spotrebiteľa.(7) Takáto potreba znamená, že členské štáty môžu v súlade s pravidlami zmluvy predpísať uplatňovanie jazykových požiadaviek.(8) Podrobné označovanie poskytujúce najmä údaje o presnom druhu a vlastnostiach výrobku, ktoré pri výbere výrobku umožnia, aby bol spotrebiteľ dokonale informovaný o skutočnostiach, je najvhodnejšie, keďže takto existujú najmenšie prekážky pre voľné obchodovanie.(9) Z tohto dôvodu sa má vytvoriť zoznam obsahujúci všetky informácie, ktoré spravidla majú byť obsiahnuté pri označovaní všetkých potravín.(10) Avšak horizontálny charakter tejto smernice predsa len v počiatočnom štádiu nedovoľuje zahrnúť do povinných údajov všetky tie údaje, ktoré je nutné pridať do zoznamu, ktorý sa uplatňuje v podstate pre celý rozsah potravín. V priebehu neskoršieho štádia sa majú prijať ustanovenia spoločenstva s cieľom doplnenia existujúcich pravidiel.(11) Okrem toho pri absencii pravidiel spoločenstva, ktoré majú špecifický charakter, by si mali členské štáty ponechať právo na ustanovenie určitých vnútroštátnych ustanovení, ktoré sa môžu pridať ku všeobecným ustanoveniam tejto smernice, avšak tieto ustanovenia by mali podliehať postupu spoločenstva.(12) Uvedený postup spoločenstva musí byť taký, ako je to v prípade rozhodnutia spoločenstva, keď si členský štát želá prijať nové právne predpisy.(13) Ustanovenie by malo tiež vo výnimočných prípadoch slúžiť pre zákonodarcu spoločenstva s cieľom odchýlky od určitých povinností, ktoré sa všeobecne stanovili.(14) Pravidlá týkajúce sa označovania majú tiež zakázať využívanie informácií, ktoré by mohli uviesť spotrebiteľa do omylu, alebo by mohli potravinám pripisovať liečivé účinky. Aby to bolo účinné, tento zákaz by sa mal tiež týkať prezentácie a reklamy potravín.(15) S cieľom uľahčenia obchodovania medzi členskými štátmi sa môže stanoviť, že v štádiách pred uskutočnením predaja konečnému spotrebiteľovi sa má na vonkajšom balení uvádzať iba informácia o základných prvkoch a určité povinné údaje, ktoré sa musia uviesť na obale potraviny, je nutné uviesť iba v obchodných dokumentoch týkajúcich sa takejto potraviny.(16) Členské štáty by si na základe podmienok a okolností miestnej praxe mali ponechať právo na ustanovenie pravidiel týkajúcich sa označovania potravín, ktoré sa predávajú hromadne. Avšak spotrebiteľovi sa má aj v tomto prípade poskytnúť informácia.(17) S cieľom zjednodušenia a urýchlenia postupu sa Komisia má poveriť úlohou prijať vykonávacie opatrenia technickej povahy.(18) Opatrenia, ktoré sú potrebné pre vykonávanie tejto smernice, by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovuje postup na uplatňovanie vykonávacích právomocí delegovaných na Komisiu [5].(19) Táto smernica platí bez toho, aby boli dotknuté záväzky členských štátov týkajúce sa lehôt pre transpozíciu smerníc stanovených v prílohe IV, časť B,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 11. Táto smernica sa týka označovania potravín, ktoré vo svojej podstate má poskytnúť informáciu konečnému spotrebiteľovi a určitých aspektov týkajúcich sa prezentácie a reklamy potravín.2. Táto smernica sa týka tiež potravín, ktoré sa dodávajú do reštaurácií, nemocníc, závodných jedální a iných podobných hromadných stravovacích zariadení (v ďalšom texte len ako "hromadné stravovacie zariadenia").3. Na účely tejto smernice,a) "označenie" znamená akékoľvek slová, údaje, obchodné známky, obchodné názvy, obrázkové materiály alebo symboly, ktoré sa týkajú potraviny a sú umiestnené na akomkoľvek obale, dokumente, oznámení, nálepke, kruhovej alebo prstencovej etikete, ktorá sprevádza, alebo sa týka takejto potraviny;b) "predbalená potravina" znamená akúkoľvek jednotlivú položku určenú na prezentáciu ako takú pre konečného spotrebiteľa a pre hromadné stravovacie zariadenia, ktorá pozostáva z potraviny a obalu, do ktorého bola vložená predtým, ako bola ponúknutá na predaj, obaľujúci potravinu úplne alebo čiastočne, ale v každom prípade takým spôsobom, že obsah nemôže byť zamenený bez otvorenia alebo výmeny obalu.Článok 21. Použité označenie a metódy nesmú:a) byť také, aby uviedli kupujúceho do omylu ohľadom podstaty látky, najmä:i) pokiaľ ide o vlastnosti potraviny a hlavne druhu, identity, vlastností, zloženia, množstva, trvanlivosti, pôvodu alebo miesta pôvodu, spôsobu výroby alebo produkcie;ii) pripisovaním takých účinkov alebo vlastností potravine, aké nemá;iii) poukazovaním, že potravina má osobitné vlastnosti, keď v skutočnosti všetky podobné potraviny majú takéto charakteristiky;b) podliehajú ustanoveniam spoločenstva platným pre prírodné minerálne vody a potraviny určeným na osobitné výživové účely, pripisovať akejkoľvek potravine vlastnosť uvádzajúcu, že u ľudí pôsobí preventívne, liečivo, alebo lieči chorobu, prípadne sa odvoláva na takéto vlastnosti.2. Rada v súlade s postupom ustanoveným v článku 95 zmluvy vyhotoví demonštratívny zoznam tvrdení v zmysle odseku 1, ktorých používanie musí byť v každom prípade byť zakázané alebo obmedzené.3. Zákazy alebo obmedzenia uvedené v odsekoch 1 a 2 sa uplatňujú tiež na:a) prezentáciu potravín, najmä ich tvar, vzhľad alebo obal, použitý obalový materiál, spôsob akým sú upravené a prostredie, kde sú vystavené;b) reklamu.Článok 31. V súlade s článkami 4 až 17 a na základe výnimiek, ktoré obsahujú, na označení potravín je povinné jedine uvedenie nasledovných údajov:(1) názov, pod ktorým sa výrobok predáva;(2) zoznam zložiek;(3) množstvo určitých zložiek alebo kategórií zložiek, ako je stanovené v článku 7;(4) v prípade predbalených potravín ich netto množstvo;(5) doba minimálnej trvanlivosti, alebo v prípade potravín, ktoré z mikrobiologického hľadiska rýchlo podliehajú skaze, dátum "spotrebujte do";(6) všetky osobitné podmienky skladovania alebo podmienky pre použitie;(7) meno a obchodné meno a adresa výrobcu alebo baliarne alebo predávajúceho, ktorý je etablovaný v rámci spoločenstva.Avšak, pokiaľ sa jedná o maslo vyrábané na ich území, je členským štátom povolené vyžadovať iba označenie výrobcu, baliarne alebo predávajúceho.Bez dopadu na oznámenie, ktoré je stanovené v článku 24, členské štáty informujú Komisiu a ostatné členské štáty o akomkoľvek opatrení prijatom podľa druhého odseku;(8) údaje o pôvode alebo mieste pôvodu v prípade, keď neuvedenie takýchto údajov by mohlo uviesť spotrebiteľa do omylu ohľadom podstaty látky, pokiaľ ide o skutočný pôvod alebo miesto pôvodu potraviny;(9) návod na použitie v prípade, keď by nebolo možné správne použiť potravinu bez poskytnutia takéhoto návodu;(10) v prípade nápojov obsahujúcich viac ako 1,2 % objemu alkoholu, skutočný alkoholometrický titer (obsah alkoholu).2. Napriek predchádzajúcemu odseku si môžu členské štáty v prípade domácej výroby zachovať vnútroštátne ustanovenia, ktoré vyžadujú označenie závodu alebo baliaceho strediska.3. Ustanovenia tohto článku sa uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté presnejšie alebo obsiahlejšie ustanovenia týkajúce sa hmotností a rozmerov.Článok 41. Ustanovenia spoločenstva platné pre konkrétne potraviny a nie pre potraviny vo všeobecnosti, môžu vo výnimočných prípadoch umožniť výnimky z požiadaviek stanovených v článku 3 ods. 1, body 2 a 5 za predpokladu, že to nespôsobí neprimeranú informovanosť kupujúceho.2. Ustanovenia spoločenstva platné pre konkrétne potraviny a nie pre potraviny vo všeobecnosti, môžu stanovovať povinné dodatočné údaje týkajúce sa označenia okrem tých, ktoré sú vymenované v článku 3.V prípade, keď neexistujú ustanovenia spoločenstva, môžu členské štáty ustanoviť uvedenie takýchto údaje v súlade s postupom stanoveným v článku 19.3. Ustanovenia spoločenstva uvedené v odseku 1 a 2 sa príjmu v súlade s postupom ustanoveným v článku 20 ods. 2.Článok 51. Názov, pod ktorým sa výrobok predáva, je názov stanovený v príslušných ustanoveniach spoločenstva.a) V prípade, že neexistujú ustanovenia spoločenstva, je názvom, pod ktorým sa výrobok predáva, názov stanovený v zákonoch, právnych predpisoch a správnych predpisoch platných v členských štátoch, v ktorých sa výrobok predáva konečnému spotrebiteľovi alebo hromadným stravovacím zariadeniam.V opačnom prípade je názov, pod ktorým sa výrobok predáva, taký názov, ktorý je obvyklý v členskom štáte, v ktorom sa predáva konečnému spotrebiteľovi alebo hromadným stravovacím zariadeniam, alebo je uvedený popis potraviny a ak je to potrebné z hľadiska použitia potraviny tak, aby boli pre kupujúceho dostatočne zrozumiteľné pre určenie skutočného charakteru potraviny a jej odlíšenie od ostatných výrobkov, s ktorými by ju bolo možné zameniť.b) V členskom štáte, kde sa výrobok vyrába, je tiež dovolené používať ten obchodný názov, pod ktorým sa výrobok v členskom štáte legálne vyrába a predáva.Avšak v prípade, keď uplatnenie ostatných ustanovení tejto smernice, najmä tých, ktoré sú stanovené v článku 3, by neumožnilo spotrebiteľom v členskom štáte, kde sa výrobok predáva, rozpoznať skutočný charakter potraviny a odlíšiť ju od potravín, s ktorými by ju bolo možné zameniť, musí byť obchodný názov doplnený o ďalšie sprievodné informácie popisujúce potravinu, ktoré je nutné uvádzať v blízkosti obchodného názvu.c) Vo výnimočných prípadoch sa obchodný názov uvádzaný v štáte, v ktorom sa výrobok vyrába, nemôže používať v členskom štáte, kde sa výrobok predáva, ak je potravina, ktorú označuje, tak odlišná, čo sa týka zloženia alebo výroby, od potraviny známej pod takýmto názvom, že ustanovenia uvedené v písm. b) nie sú v členskom štáte, v ktorom sa výrobok predáva, dostačujúce pre poskytnutie správnej informácie pre spotrebiteľov.2. Názov, pod ktorým sa výrobok predáva nesmie byť nahradený žiadnou obchodnou známkou, značkovým menom alebo vymysleným názvom.3. Názov, pod ktorým sa výrobok predáva, obsahuje alebo je doplnený o sprievodné údaje týkajúce sa fyzikálneho stavu potraviny alebo jej špecifického spracovania (napr. práškový, lyofilizovaný, zmrazený, koncentrovaný, údený) vo všetkých prípadoch, kedy by opomenutie takýchto informácií mohlo spôsobiť nejasnosti u kupujúceho.Akákoľvek potravina, ktorá bola spracovaná za použitia ionizujúceho žiarenia, musí mať jedno z nasledovných označení:- v španielčine:"irradiado" alebo "tratado con radiación ionizante"- v dánčine:"bestrålet/…" alebo "strålekonserveret" alebo "behandlet med ioniserende stråling" alebo "konserveret med ioniserende stråling",- v nemčine"bestrahlt" alebo "mit ionisierenden Strahlen behandelt",- v gréčtine"επεξεργασμένο με ιονίζουσα ακτινοβολία" alebo "ακτινοβολημένο"- v angličtine:"irradiated" alebo "treated with ionising radiation""ožiarené" alebo "ošetrené inonizujúcim žiarením"- vo francúzštine:"traité par rayonnements ionisants" alebo "traité par ionisation",- v taliančine:"irradiato" alebo "trattato con radiazioni ionizzanti",- v holandčine:"doorstraald" alebo "door bestraling behandeld" alebo "met ioniserende stralen behandeld",- v portugalčine:"irradiado" alebo "tratado por irradiação" alebo "tratado por radiação ionizante",- vo fínčine:"säteilytetty" alebo "käsitelty ionisoivalla säteilyllä",- vo švédčine:"bestrålad" alebo "behandlad med joniserande strålning".Článok 61. Zložky sa vymedzujú v súlade s týmto článkom a prílohami I, II a III.2. Zložky nie nutné vymenovať v prípade:a) - čerstvého ovocia a zeleniny, vrátane nešúpaných, nekrájaných alebo podobne spracovaných zemiakov,- vody sýtenej kysličníkom uhličitým, ktorej popis uvádza, že bola sýtená,- kvasných octov získaných výlučne z jedného základného výrobku za predpokladu, že sa nepridala žiadna iná zložka;b) - syra,- masla,- fermentovaného mlieka a smotany,za predpokladu, že nebola pridaná žiadna iná zložka okrem mliečnych výrobkov, enzýmov a kultúr mikroorganizmov, ktoré sú nevyhnutné pri výrobe alebo soli, ktorá je potrebná pri výrobe syra iného, ako je čerstvý syr a tavený syr;c) výrobky pozostávajúce z jedinej zložky, kde:- obchodný názov je rovnaký ako názov zložky, alebo- obchodný názov umožňuje jasnú identifikáciu charakteru zložky.3. V prípade nápojov obsahujúcich viac ako 1,2 % objemu alkoholu, Rada konajúc na návrh Komisie stanoví pred 22. decembrom 1982 pravidlá pre označenie zložiek.4. a) "Zložka" znamená akúkoľvek látku, vrátane prísad, ktoré sa používajú pri výrobe alebo príprave potraviny a ktorá sa nachádza v konečnom výrobku, dokonca aj v prípade, že je v pozmenenom stave.b) V prípade, keď samotná zložka potraviny pozostáva z niekoľkých zložiek, tieto zložky sa považujú za zložky príslušnej potraviny.c) Za zložky sa nepovažujú:i) časti zložky, ktoré sa počas výrobného procesu dočasne oddelili a neskôr znovu zaviedli, avšak neprekračujú pôvodné proporcie;ii) prísady:- ktoré sa nachádzajú v danej potravine iba na základe skutočnosti, že ich obsahovala jedna alebo viaceré zložky tejto potraviny za predpokladu, že v konečnom výrobku nemajú technologickú funkciu,- ktoré sa používajú ako spracovateľské pomoci;iii) látky, ktoré sa používajú v potrebných množstvách jedine ako rozpúšťadlá alebo prostredie pre prísady alebo príchute.d) V určitých prípadoch sa môžu prijať v súlade s postupom ustanoveným v článku 20 ods. 2 rozhodnutia na posúdenie, či sú splnené podmienky uvedené v písm. c) bod ii) a iii).5. V zozname zložiek sa uvedú všetky zložky potraviny v zostupnom poradí na základe hmotnosti, ako je zaznamenané v čase ich použitia pri výrobe potraviny. Zoznam sa uvedie za vhodným nadpisom, ktorý obsahuje slovo "zložky".Avšak:- pridaná voda a prchavé výrobky sa vymenujú v poradí na základe ich hmotností v konečnom výrobku; množstvo vody pridanej ako zložka v potravine sa vypočíta odpočítaním celkového množstva ostatných použitých zložiek od celkového množstva konečného výrobku. Toto množstvo nie je nutné zohľadniť, ak nepresahuje 5 % hmotnosti konečného výrobku,- zložky používané v koncentrovanej alebo dehydrovanej forme a rozriedené počas výroby sa môžu vymenovať v poradí na základe hmotnosti, aká bola zaznamená pred ich koncentráciou alebo dehydratáciou,- v prípade koncentrovaných alebo dehydrovaných potravín, ktoré sú určené na rozriedenie pridaním vody, môžu byť zložky vymenované v poradí na základe pomeru v rozriedenom výrobku za predpokladu, že zoznam zložiek je doplnený o výraz "zložky rozriedeného výrobku" alebo "zložky výrobku pripraveného na použitie",- v prípade ovocných alebo zeleninových zmesí, kde žiaden druh ovocia alebo zeleniny významne neprevláda, čo sa týka pomeru hmotností, môžu byť takéto zložky vymenované v inom poradí za predpokladu, že takýto zoznam zložiek je doplnený výrazom "v rôznom pomere",- v prípade zmesí korenia alebo byliniek, kde žiaden druh významne neprevláda, čo sa týka pomeru hmotností, môžu byť takéto zložky vymenované v inom poradí za predpokladu, že takýto zoznam zložiek je doplnený výrazom "v rôznom pomere".6. Zložky sa označia ich špecifickým názvom, kde je to vhodné, v súlade s pravidlami stanovenými v článku 5.Avšak:- zložky, ktoré patria do jednej z kategórií vymenovaných v prílohe I a ktoré sú zložkami inej potraviny je potrebné označiť iba názvom kategórie.Úpravy zoznamu kategórií v prílohe I sa môžu uskutočniť v súlade s postupom stanoveným v článku 20 ods. 2.Avšak označenie "škrob" uvedené v prílohe I musí byť vždy doplnené označením jeho špecifického rastlinného pôvodu v prípade, keď takáto zložka môže obsahovať glutén,- zložky, ktoré patria do jednej z kategórií vymenovaných v prílohe II musia byť označené názvom tejto kategórie a za tým jej špecifickým názvom alebo číslom ES; ak zložky patria do viac ako jednej kategórie, označí sa tá kategória, ktorá je najvhodnejšia vzhľadom na najdôležitejšiu funkciu príslušnej potraviny.Zmeny a doplnenia tejto prílohy založené na vývoji vedeckých a technických poznatkov sa príjmu v súlade s postupom ustanoveným v článku 20 ods. 2.Avšak, označenie "upravený škrob" uvedené v prílohe II musí byť vždy doplnené označením špecifického rastlinného pôvodu v prípade, keď takáto zložka môže obsahovať glutén,- korenia sa označia v súlade s prílohou III,- osobitné ustanovenia spoločenstva, upravujúce označenie uvádzajúce, že zložka bola ošetrená ionizačným žiarením, sa príjmu v súlade s článkom 95 zmluvy.7. Ustanovenia spoločenstva alebo v prípade, keď neexistujú takéto ustanovenia, vnútroštátne ustanovenia môžu ustanoviť, aby bol názov, pod ktorým sa konkrétna potravina predáva, doplnený o sprievodné údaje týkajúce sa určitej zložky alebo zložiek.Postup ustanovený v článku 19 sa uplatňuje pre všetky takéto vnútroštátne ustanovenia.Ustanovenia spoločenstva uvedené v tomto odseku sa príjmu v súlade s postupom ustanoveným v článku 20 ods. 2.8. V prípade uvedenom v odseku 4 písm. b), sa môže zložená zložka zahrnúť do zoznamu zložiek pod svojim označením, pokiaľ je to zákonom ustanovené alebo obvykle zavedené z hľadiska celkovej hmotnosti, ak za tým hneď nasleduje zoznam jej zložiek.Avšak, takýto zoznam nie je povinný:a) v prípade, keď zložená zložka tvorí z menej ako 25 % konečného výrobku; avšak táto výnimka sa podľa ustanovení odseku 4 písm. c) neuplatňuje v prípade prísad;b) v prípade, keď zložená zložka je potravina, pre ktorú sa podľa ustanovení spoločenstva nevyžaduje uvedenie v zozname zložiek.9. Napriek odseku 5 nie je potrebné označovať obsah vody:a) v prípade, keď sa voda používa počas výrobného procesu výhradne s cieľom zriedenia zložky, ktorá sa používa v koncentrovanej alebo dehydrovanej forme;b) v prípade kvapalného média, ktoré sa obvykle nekonzumuje.Článok 71. Množstvo zložky alebo kategórie zložiek používaných pri výrobe alebo príprave potraviny sa uvedie v súlade s týmto článkom.2. Označenie uvedené v odseku 1 je povinné:a) v prípade, keď sa zložka alebo kategória príslušných zložiek vyskytuje v názve, pod ktorým sa potravina predáva, alebo v spojitosti s ktorým ju obvykle spotrebiteľ vníma; alebob) v prípade, keď sa zložka alebo kategória príslušných zložiek na označení zdôrazní vo forme slov, obrázkov alebo graficky; aleboc) v prípade, keď je zložka alebo kategória príslušných zložiek nevyhnutná pre charakteristiku potraviny a na jej odlíšenie od výrobkov, s ktorými by sa kvôli svojmu názvu alebo vzhľadu dala zameniť; alebod) v prípadoch stanovených v súlade s postupom ustanoveným v článku 20 ods. 2.3. Odsek 2 sa netýka:a) zložky alebo kategórie zložiek:- ktorej netto hmotnosť v sušine je označená v súlade s článkom 8 ods. 4, alebo- ktorej množstvo sa vyžaduje uvádzať na označení už na základe ustanovení spoločenstva, alebo- ktorá sa používa v malých množstvách s cieľom ochutenia, alebo- ktorá v prípade, keď je uvedená v názve, pod ktorým sa výrobok predáva, nemá taký vplyv na rozhodnutie spotrebiteľa v krajine, kde sa výrobok predáva, pretože zmena množstva nie je významná pre charakteristiku potraviny alebo pre odlíšenie od podobných potravín. V prípade pochybnosti sa rozhodne na základe postupu ustanoveného v článku 20 ods. 2, či sú podmienky ustanovené v tejto pomlčke splnené;b) v prípade, keď osobitné ustanovenia spoločenstva presne stanovujú množstvo zložky alebo kategórie zložiek bez potreby ich uvedenia na označení;c) v prípadoch uvedených v štvrtej a piatej pomlčke článku 6 ods. 5;d) v prípadoch stanovených v súlade s postupom ustanoveným v článku 20 ods. 2.4. Označené množstvo, ktoré je percentuálne vyjadrené, musí zodpovedať množstvu zložky alebo zložiek v čase ich použitia. Avšak ustanovenia spoločenstva môžu pre niektoré potraviny dovoliť výnimky z tejto zásady. Takéto ustanovenia sa príjmu v súlade s postupom ustanoveným v článku 20 ods. 2.5. Označenie uvedené v odseku 1 sa uvedie buď v názve, alebo hneď za názvom, pod ktorým sa potravina predáva, alebo v zozname zložiek, s ktorými súvisí príslušná zložka alebo kategória zložiek.6. Tento článok sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté pravidlá spoločenstva týkajúce sa nutričného označenia pre potraviny.Článok 81. Netto množstvo predbalenej potraviny sa vyjadrí:- v objemových jednotkách v prípade kvapalín,- v hmotnostných jednotkách v prípade ostatných výrobkov,za použitia litrov, centilitrov, mililitrov, kilogramov alebo gramov podľa toho, ako je vhodné.Ustanovenia spoločenstva, alebo v prípade, keď neexistujú takéto ustanovenia, vnútroštátne ustanovenia uplatňujúce sa na určité špecifické potraviny, môžu byť vyňaté z tohto pravidla.Postup ustanovený v článku 19 sa uplatňuje na všetky takéto vnútroštátne ustanovenia.2. a) V prípade, keď sa na základe ustanovení spoločenstva vyžaduje uvádzať určitý typ množstva (napr. nominálne množstvo, minimálne množstvo, priemerné množstvo), alebo v prípade, keď neexistujú takéto ustanovenia, na základe vnútroštátnych ustanovení sa na účely tejto smernice za toto množstvo pokladá netto množstvo.Bez dosahu na oznámenie stanovené v článku 24 členské štáty informujú Komisiu a ostatné členské štáty o všetkých prijatých opatreniach na základe tohto bodu.b) Ustanovenia spoločenstva, alebo v prípade, keď neexistujú takéto ustanovenia, vnútroštátne ustanovenia môžu pre určité špecifické potraviny, ktoré sú klasifikované na základe množstva v kategóriách, vyžadovať iné označenie množstva.Postup ustanovený v článku 19 sa uplatňuje na všetky takéto vnútroštátne ustanovenia.c) V prípade, keď predbalený predmet pozostáva z dvoch alebo viacerých jednotlivo zabalených predmetov obsahujúcich rovnaké množstvo rovnakého výrobku, ako netto množstvo sa uvedie netto množstvo, ktoré obsahuje každý jednotlivý predmet a celkový počet takýchto balíkov. Označenie týchto údajov však nie je povinné v prípade, keď celkové množstvo jednotlivých balíkov sa zvonku dá zreteľne zistiť a spočítať a v prípade, keď aspoň jedno označenie netto množstva, ktoré obsahuje každý jednotlivý balík sa zvonku dá zreteľne zistiť.d) V prípade, keď predbalený predmet pozostáva z dvoch alebo viacerých jednotlivých balíkov, ktoré sa nepovažujú za predajné jednotky, ako netto množstvo sa uvedie celkové netto množstvo a celkový počet jednotlivých balíkov. Ustanovenia spoločenstva, alebo v prípade, keď neexistujú takéto ustanovenia, na základe vnútroštátnych ustanovení sa nemusí v prípade určitých potravín vyžadovať označenie celkového množstva jednotlivých balíkov.Bez dopadu na oznámenie stanovené v článku 24, členské štáty informujú Komisiu a ostatné členské štáty o všetkých prijatých opatreniach na základe tohto bodu.3. V prípade potravín, ktoré sa bežne predávajú po kusoch, členské štáty nemusia vyžadovať označenie netto množstva za predpokladu, že počet položiek sa dá zvonku zreteľne zistiť a jednoducho spočítať alebo ak nie, uvedie sa na označení.Bez dosahu na oznámenie stanovené v článku 24, členské štáty informujú Komisiu a ostatné členské štáty o všetkých prijatých opatreniach na základe tohto odseku.4. V prípade potraviny v pevnej forme, ktorá je prítomná v kvapalnom médiu, sa uvedie na označení tiež netto hmotnosť v sušine potraviny bez kvapaliny.Na účely tohto odseku "kvapalné prostredie" znamená nasledovné výrobky s možným výskytom vo forme zmesí a tiež v prípade mrazených a rýchlozmrazených výrobkov za predpokladu, že kvapalina je len prídavok k základným zložkám prípravku a teda nie je rozhodujúcim činiteľom pre kupujúceho: voda, vodné roztoky solí, rôsol, vodný roztok potravinárskych kyselín, ocot, vodný roztok cukrov, vodný roztok iných sladidiel, ovocné alebo zeleninové šťavy v prípade ovocia a zeleniny.Tento zoznam môže byť doplnený v súlade s postupom ustanoveným v článku 20 ods. 2.Metódy na overenie netto hmotnosti v sušine potraviny zbavenej kvapaliny sa stanovia v súlade s postupom ustanoveným v článku 20 ods. 2.5. Nie je povinnosť označiť netto hmotnosť v prípade potravín:a) ktoré podliehajú výrazným stratám, čo sa týka ich objemu alebo hmoty, a ktoré sa predávajú po kusoch, alebo sa vážia v prítomnosti kupujúceho;b) ktorých netto hmotnosť je menšia ako 5 g a 5 ml; avšak toto ustanovenie sa netýka korenia a byliniek.Ustanovenia spoločenstva, alebo v prípade, keď neexistujú takéto ustanovenia, vnútroštátne ustanovenia uplatňujúce sa na konkrétne potraviny môžu vo výnimočných prípadoch ustanoviť prahové hodnoty, ktoré sú vyššie ako 5 g alebo 5 ml za predpokladu, že to nespôsobí nedostatočnú informovanosť kupujúceho.Bez dosahu na oznámenie stanovené v článku 24, členské štáty informujú Komisiu a ostatné členské štáty o všetkých prijatých opatreniach podľa tohto odseku.6. Ustanovenia spoločenstva uvedené sa odseku 1, druhý pododsek, 2 písm. b) a d) a 5, druhý pododsek sa príjmu v súlade s postupom ustanoveným v článku 20 ods. 2.Článok 91. Doba minimálnej trvanlivosti potraviny je dátum, do ktorého si potravina za predpokladu, že je riadne skladovaná, uchová svoje špecifické vlastnosti.Označí sa v súlade s odsekmi 2 až 5.2. Táto doba sa uvedie za nasledovnými slovami:- "Minimálna doba trvanlivosti…", v prípade, keď sa na označení doby trvanlivosti uvádza deň,- "Minimálna doba trvanlivosti do konca…" v ostatných prípadoch.3. Slová uvedené v odseku 2 budú doplnené o:- samotný dátum, alebo- odkaz, kde na označení je uvedený dátum.Ak je potrebné, po týchto údajoch sa uvedie popis podmienok skladovania, ktoré je nutné dodržiavať, ak sa má výrobok uchovať do konca určeného obdobia.4. Dátum pozostáva zo dňa, mesiaca a roku v nezakódovanej chronologickej podobe.Avšak v prípade potravín:- ktoré sa neuchovávajú viac ako tri mesiace, postačuje označenie dňa a mesiaca,- ktoré sa uchovávajú viac ako tri mesiace, ale nie viac ako 18 mesiacov, postačuje označenie mesiaca a roku,- ktoré sa uchovávajú viac ako 18 mesiacov, postačuje označenie roku.Spôsob označenia dátumu bude stanovený v súlade s postupom stanoveným v článku 20 ods. 2.5. Podľa ustanovení spoločenstva, ktoré predpisujú iné typy označenia dátumu, označenie doby trvanlivosti sa vyžaduje pre:- čerstvé ovocie a zeleninu vrátane zemiakov, ktoré neboli ošúpané, krájané alebo podobne spracované. Táto výnimka nebude platiť pre naklíčené semená a podobné výrobky, ako sú klíčky strukovín,- vína, likérové vína, šumivé (perlivé) vína, aromatizované vína a podobné výrobky získané z iného ovocia ako hrozno a nápoje, patriace pod kódy KN 22060091, 22060093 a 22060099 a sú vyrábané z hrozna alebo hroznového muštu,- nápoje obsahujúce 10 % a viac objemu alkoholu,- nealkoholické nápoje, ovocné džúsy, ovocné nektáre a alkoholické nápoje v osobitných nádobách s obsahom väčším ako päť litrov, ktoré sú určené na dodávky pre hromadné stravovacie zariadenia,- pekárenský alebo cukrárenský tovar, ktorý sa na základe vlastností svojho obsahu, bežne skonzumuje do 24 hodín od výroby,- vínny ocot,- kuchynská soľ,- cukrovinky pozostávajúce takmer výhradne z ochutených alebo prifarbených cukrov,- žuvačky a podobné výrobky určené na žuvanie,- jednotlivé porcie zmrzliny.Článok 101. V prípade potravín, ktoré z biologického hľadiska rýchlo podliehajú skaze a z tohto dôvodu po krátkej dobe môžu predstavovať bezprostredné nebezpečenstvo pre zdravie ľudí, sa nahradí doba minimálnej trvanlivosti dátumom "Spotrebujte do".2. Pred dátumom sú uvedené slová:- v španielčine:,- v dánčine:,- v nemčine:,- v gréčtine:,- v angličtine:- vo francúzštine:,- v taliančine:,- v holadčine:,- v portugalčine:,- vo fínčine:,- vo švédštine:.Tieto slová sa doplnia:- buď samotným dátumom, alebo- odkazom, kde na označení je uvedený dátum.Za týmito údajmi nasleduje popis podmienok skladovania, ktoré je nutné dodržiavať.3. Dátum pozostáva zo dňa, mesiaca a prípadne roku v nezakódovanej podobe.4. V niektorých prípadoch sa na základe upostupu stanoveného v článku 20 ods. 2 môže posúdiť, či sú splnené podmienky ustanovené v odseku 1.Článok 111. Návod na použitie potraviny sa uvedie na označení takým spôsobom, aby umožnil náležité použitie potraviny.2. Ustanovenia spoločenstva, alebo v prípade, keď neexistujú takéto ustanovenia, vnútroštátne ustanovenia môžu v prípade určitých potravín špecifikovať spôsob, akým sa bude návod na použitie uvádzať na označení.Postup ustanovený v článku 19 sa uplatňuje na všetky takéto vnútroštátne ustanovenia.Ustanovenia spoločenstva uvedené v tomto odseku sa príjmu v súlade s postupom ustanoveným v článku 20 ods. 2.Článok 12Pravidlá týkajúce sa alkoholometrického titra (obsahu alkoholu) na objem v prípade výrobkov, ktoré spadajú pod položky Nos 22.04 a 22.05, sa ustanovia v osobitných ustanoveniach spoločenstva platných pre takéto výrobky.V prípade ostatných nápojov, ktoré obsahujú viac ako 1,2 % objemu alkoholu, tieto pravidlá sa ustanovia v súlade s postupom ustanoveným v článku 20 ods. 2.Článok 131. a) V prípade predbalených potravín sú údaje stanovené v článkoch 3 a 4 ods. 2 uvedené na predbalení alebo na k nemu pripojenej nálepke.b) Bez ohľadu na písmeno a) a bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia spoločenstva týkajúce sa nominálnych množstiev v prípade, keď predbalené potraviny sú:- určené pre konečného spotrebiteľa, ale sa predávajú v štádiu pred predajom konečnému spotrebiteľovi a kde predaj pre hromadné stravovacie zariadenie nie je zahrnutý do tohto štádia,— určené na dodávku pre hromadné stravovacie zariadenia na prípravu, spracovanie, rozdelenie alebo rozkrájanie, je potrebné uvádzať údaje, ktoré sa vyžadujú na základe článkov 3 a 4 ods. 2, iba v obchodných dokumentoch týkajúcich potravín v prípade, keď je možné zaručiť, že takéto dokumenty obsahujúce všetky informácie o označení buď doprevádzajú potraviny, ktorých sa týkajú, alebo sa odoslali pred alebo v rovnakú dobu, ako bola uskutočnená dodávka.c) V prípade uvedenom v písmene b) údaje, ktoré sú uvedené v článkoch 3 ods. 1 bod 1, 5 a 7 a kde je to vhodné, údaje uvedené v článku 10 sa tiež uvedú na vonkajšom obale, v ktorom sa potraviny ponúkajú na predaj.2. Údaje uvedené v článku 3 a článku 4 ods. 2 musia byť zrozumiteľné a označené na nápadnom mieste takým spôsobom, aby boli ľahko viditeľné, jasne čitateľné a nezmazateľné.V žiadnom prípade nemôžu byť nejakým spôsobom skryté, zakryté alebo prerušené iným písomným alebo obrázkovým materiálom.3. Údaje vymenované v článku 3 ods. 1, bodoch 1, 4, 5 a 10 sa uvedú v rovnakom zornom poli.Táto požiadavka sa môže rozšíriť na údaje stanovené v článku 4 ods. 2.4. V prípade sklenených fliaš určených na opätovné použitie, ktoré sú nezmazateľne označené a z tohto dôvodu nemajú nálepku, kruhovú alebo prstencovú etiketu a obal alebo nádoby, ktorých najväčšia plocha má veľkosť menšiu ako 10 cm2, je nutné uvádzať iba údaje vymenované v článku 3 ods. 1 bodoch 1, 4 a 5.V tomto prípade sa neuplatňuje odsek 3.5. V Írsku, Holandsku a Veľkej Británii sa môže v prípade mlieka a mliečnych výrobkov, ktoré sa ponúkajú v sklenených fľašiach určených pre opätovné použitie, udeliť výnimka z článku 3 ods. 1 a odseku 3 tohto článku.Tieto krajiny informujú Komisiu o akomkoľvek opatrení, ktoré príjmu na základe prvého pododseku.Článok 14V prípade, keď sa potraviny ponúkajú na predaj konečnému spotrebiteľovi alebo hromadnému stravovaciemu zariadeniu bez predbalenia, alebo keď sa potraviny balia na žiadosť spotrebiteľa v priestoroch predajne, alebo sa predbalia s cieľom priameho predaja, príjmu členské štáty podrobné pravidlá týkajúce sa spôsobu uvádzania údajov uvedených v článku 3 a článku 4 ods. 2.Môžu rozhodnúť o tom, aby sa všetky alebo niektoré z týchto údajov nevyžadovali za predpokladu, že zákazník v každom prípade obdrží dostatočné informácie.Článok 15Táto smernica neovplyvní ustanovenia vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré pri absencii ustanovení spoločenstva predpisujú menej prísne požiadavky na označenie potravín, ktoré sa ponúkajú v dekoračných obaloch, ako sú figuríny alebo suveníry.Článok 161. Členské štáty zabezpečia, aby sa na ich území zakázal predaj potravín, na ktorých nie sú v jazyku ľahko zrozumiteľnom pre spotrebiteľa uvedené údaje stanovené v článku 3 a článku 4 ods. 2, pokiaľ spotrebiteľ v skutočnosti nie je informovaný prostredníctvom iných opatrení stanovených v súlade s postupom ustanoveným v článku 20 ods. 2 týkajúceho sa jedného alebo viac údajov na označení.2. Na svojom území môže členský štát, kde sa výrobok predáva, v súlade s pravidlami zmluvy stanoviť, aby sa takéto údaje na označení poskytovali v jednom alebo viacerých jazykoch, ktoré môže určiť spomedzi úradných jazykov spoločenstva.3. Odseky 1 a 2 nebránia tomu, aby sa údaje na označení uvádzali v niekoľkých jazykoch.Článok 17Členské štáty upustia od ustanovenia podrobnejších požiadaviek, ako sú už uvedené v článkoch 3 až 13, ktoré sa týkajú spôsobu uvádzania údajov stanovených v článku 3 a článku 4 ods. 2.Článok 181. Členské štáty nesmú zakázať obchodovanie s potravinami, ktoré sú v súlade s pravidlami ustanovenými v tejto smernici tým, že budú uplatňovať neharmonizované vnútroštátne ustanovenia platné pre označenie a prezentáciu určitých potravín alebo potravín vo všeobecnosti.2. Odsek 1 sa neuplatňuje na neharmonizované vnútroštátne ustanovenia, ktoré sú opodstatnené v prípade:- ochrany zdravia verejnosti,- zamedzenia podvodu, pokiaľ takéto opatrenia nebránia uplatňovaniu definícií a pravidiel, ktoré sú ustanovené v tejto smernici,- ochrany priemyselných a obchodných práv, označenia miesta pôvodu, registrovaných označení pôvodu a zamedzenia nekalej súťaže.Článok 19Tam, kde sa uvádza odkaz na tento článok, pri uplatnení nasledovného postupu by mal členský štát považovať za potrebné prijať nové právne predpisy.Oznámi Komisii a ostatným členským štátom predpokladané opatrenia a uvedie dôvody, na základe ktorých sa majú uskutočniť. Komisia v rámci Stáleho výboru pre potraviny, ktorý je zriadený na základe rozhodnutia Rady 69/414/EHS [6], sa poradí s členskými štátmi, ak považuje takéto konzultácie za užitočné, alebo ak to členský štát požaduje.Členský štát môže prijať takéto predpokladané opatrenia iba tri mesiace po takomto oznámení a za predpokladu, že stanovisko Komisie nie je negatívne.V prípade negatívneho stanoviska a pred uplynutím vyššie uvedenej doby, Komisia iniciuje postup stanovený v článku 20 ods. 2 s cieľom, aby zistila, či sa predpokladané opatrenia môžu vykonávať, ak je potrebné za podmienky, že sa uskutočnia vhodné úpravy.Článok 201. Komisii pomáha Stály výbor pre potraviny (ďalej len "výbor").2. Tam, kde sa uvádzať odkaz na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia článku 8 tohto rozhodnutia.Lehota uvedená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES sa stanoví na tri mesiace.3. Výbor príjme svoj rokovací poriadok.Článok 21V prípade, že dočasné opatrenia ukážu, že sú nevyhnutné pre uplatnenie tejto smernice, príjmu sa v súlade s postupom ustanoveným v článku 20 ods. 2.Článok 22Táto smernica neovplyvní ustanovenia spoločenstva týkajúce sa označenia a prezentácie určitých potravín, ktoré už boli prijaté 22. decembra 1978.O všetkých zmenách a doplneniach potrebných pre harmonizáciu takýchto ustanovení s pravidlami ustanovenými v tejto smernici sa rozhodne v súlade s postupom platným pre príslušné ustanovenia.Článok 23Táto smernica sa netýka výrobkov určených na vývoz mimo krajín spoločenstva.Článok 24Členské štáty zabezpečia, aby Komisia obdržala znenie všetkých základných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré príjmu v oblasti pôsobnosti tejto smernice.Článok 25Táto smernica sa uplatňuje tiež na francúzske zámorské územia.Článok 261. Smernica 79/112/EHS zmenená a doplnená smernicami uvedenými v prílohe IV, časť A sa zrušuje bez toho, aby boli dotknuté záväzky členských štátov týkajúce sa konečných termínov pre transpozíciu ustanovených v prílohe IV, časť B.2. Odkazom uvedeným na zrušenú smernicu sa rozumie odkaz na túto smernicu a interpretuje sa v súlade s korelačnou tabuľkou stanovenou v prílohe V.Článok 27Táto smernica nadobúda účinnosť v dvadsiaty deň jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 28Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 20. marca 2000Za Európsky parlamentpredsedníčkaN. Fontaineza RadupredsedaJ. Gama[1] Ú. v. ES C 258, 10.9.1999, s. 12.[2] Stanovisko Európskeho parlamentu z 18. januára 2000 (ešte nebolo uverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 13. marca 2000.[3] Ú. v. ES L 33, 8.2.1979, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 97/4/ES Európskeho parlamentu a Rady (Ú. v. ES L 43, 14.2.1997, s. 21).[4] Pozri prílohu IV, časť B.[5] Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.[6] Ú. v. ES L 291, 29.11.1969, s. 9.--------------------------------------------------PRÍLOHA 1KATEGÓRIE ZLOŽIEK, KTORÉ JE VHODNEJŠIE OZNAČIŤ NÁZVOM KATEGÓRIE AKO ŠPECIFICKÝM NÁZVOMDefinícia | Označenie |Rafinované oleje iné ako olivový olej | "Olej" spolu buď s prídavným menom "rastlinný" alebo "živočíšny", ak je to vhodné, alebooznačením špecifického rastlinného alebo živočíšneho pôvoduPrídavné meno "hydrogenizovaný" musí doprevádzať označenie hydrogenizovaného oleja |Rafinované tuky | "Tuk" spolu buď s prídavným menom "rastlinný" alebo "živočíšny", ak je to vhodné, alebooznačením špecifického rastlinného alebo živočíšneho pôvoduPrídavné meno "hydrogenizovaný" musí doprevádzať označenie hydrogenizovaného tuku |Múčne zmesi získané z dvoch alebo viacerých obilnín | "Múka", za ktorou nasleduje zoznam obilnín, z ktorých sa získala v zostupnom poradí podľa hmotnosti |Škroby a škroby modifikované fyzikálnymi prostriedkami alebo enzýmami | "Škrob" |Všetky druhy rýb, kde ryby tvoria zložku inej potraviny a za predpokladu, že názov a prezentácia takejto potraviny sa nevzťahuje na špecifický druh ryby | "Ryba" |Všetky druhy syra, kde syr alebo zmes syrov tvorí zložku inej potraviny a za predpokladu, že názov a prezentácia takejto potraviny sa nevzťahuje na špecifický druh syra | "Syr" |Všetky korenia neprevyšujúce 2 % hmotnosti potraviny | "Korenie/a" alebo "zmesi korení" |Všetky bylinky a časti byliniek neprevyšujúce 2 % hmotnosti potraviny | "Bylina/y" alebo "zmesi bylín" |Všetky druhy gumových prípravkov, ktoré sa používajú vo výrobe gumového základu pre žuvačky | "Gumový základ" |Všetky druhy drobivých pečených obilných výrobkov | "Strúhanka" alebo "sucháre", ako je vhodné |Všetky druhy sacharózy | "Cukor" |Bezvodá dextróza alebo monohydrát dextrózy | "Dextróza" |Glukózový sirup a bezvodý glukózový sirup | "Glukózový sirup" |Všetky druhy mliečnych proteínov (kazeín, kazeináty a srvátka | "Mliečne proteíny" |Lisované, vytlačené alebo rafinované kakaové maslo | "Kakaové maslo" |Všetky druhy kandizovaného ovocia neprevyšujúce 10 % váhy potraviny | "Kandizované ovocie" |Zeleninové zmesi neprevyšujúce 10 % váhy potraviny | "Zelenina" |Všetky druhy vína ako sú definované v nariadení Rady (ES) č. 1493/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s vínom | "Víno" |--------------------------------------------------PRÍLOHA IIKATEGÓRIE ZLOŽIEK, KTORÉ MUSIA BYŤ OZNAČENÉ NÁZVOM SVOJEJ KATEGÓRIE, PO KTOROM BUDE NASLEDOVAŤ ICH ŠPECIFICKÝ NÁZOV ALEBO ES ČÍSLOFarbivoKonzervačné činidloAntioxidantEmulgátorZahusťovadloŽelatinačné činidloStabilizátorČinidlo na zvýraznenie chuteKyselinaRegulátor kyslostiProtihrudkujúca látkaModifikovaný škrob [1]SladidloLátky podporujúce kysnutieOdpeňovacia látkaPolevaEmulgačné soli [2]Činidlá na ošetrenie múkyStužovadloStabilizátor vlhkostiKypriaca látkaPlniaci plyn[1] Iba v prípade tavených syrov a výrobkov odvodených z tavených syrov[2] Špecifický názov alebo ES číslo nemusia byť určené.--------------------------------------------------PRÍLOHA IIIOZNAČENIE AROMATICKÝCH PRÍSAD NA ZOZNAME INGREDIENCIT1. Aromatické prísady sa nazývajú ako "aromatické prísady" alebo špecifickejším pomenovaním, prípadne opisom aromatickej prísady.2. Slovo "prírodný" alebo iné slovo s rovnakým významom sa môže použiť na označenie len pre aromatické prísady, ktorých prísadová zložka obsahuje iba aromatické substancie definované podľa čl ánku 1 Odsek 2 písmeno b) i) smernice rady 88/388/EHS z 22 júna 1988 vzťahujúce sa na Aproximác u zákonov členských štátov súvisiacich saromatickými prísadami v potrav a so základnými materiálmi pre ich výrobu [1] a prípravu ako je vymedzené v čl ánku 1odsek 2 písmeno c) spomínanej smernice.3. Ak sa v názve arom atickej prísady nachádza zmienka o rastlinnom alebo živočíšnom charaktere alebo pôvode obsiahnutých substancií, slovo "prírodný" alebo iné slovo rovnakého významu môže byť použité len vprípade ak komponent aromatickej prísady nebol izolovaný vhodnými fyzikálnymi procesmi enzymatickými alebo mikrobiologickými procesmi alebo len tradičnými procesmi prípravy potravín alebo iba zo zdrojových materiálov či zo zdrojov týchto aromatických prísad.[1] Ú. v. ES L 184, 15.7.1988, s. 61. Smernica zmenená a doplnená smernicou Rady 91/71/EHS (Ú. v. ES L 42, 15.2.1991, s. 25).--------------------------------------------------PRÍLOHA IVČASŤ AZRUŠENÁ SMERNICA A JEJ NÁSLEDNÉ ZMENY A DOPLNENIA(uvedené v článku 26)Smernica Rady 79/112/EHS (Ú. v. ES L 33, 8.2.1979, s. 1)Smernica Rady 85/7/EHS (Ú. v. ES L 2, 3.1.1985, s. 22), iba článok 1 ods. 9Smernica Rady 86/197/EHS (Ú. v. ES L 144, 29.5.1986, s. 38)Smernica Rady 89/395/EHS (Ú. v. ES L 186, 30.6.1989, s. 17)Smernica Rady 91/72/EHS (Ú. v. ES L 42, 15.2.1991, s. 27)Smernica Rady 93/102/ES (Ú. v. ES L 291, 25.11.1993, s. 14)Smernica Rady 95/42/ES (Ú. v. ES L 182, 2.8.1995, s. 20)Smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/4/ES (Ú. v. ES L 43, 14.2.1997, s. 21)ČASŤ BKONEČNÉ TERMÍNY PRE TRANSPOZÍCIU DO VNÚTROŠTÁTNYCH PRÁVNYCH PREDPISOV(uvedené v článku 26)Smernica | Konečný termín pre transpozíciu | Prijatie obchodných výrobkov podľa tejto smernice | Zákaz obchodných výrobkov podľa tejto smernice |79/112/EHS | | 22. december 1980 | 22. december 1982 |85/7/EHS | | | |86/197/EHS | | 1. máj 1988 | 1. máj 1989 |89/395/EHS | | 20. december 1990 | 20. jún 1992 |91/72/EHS | | 30. jún 1992 | 1. január 1994 |93/102/ES | 30. december 1994 | 1. január 1995 | 30. jún 1996 |95/42/ES | | | |97/4/ES | | 14. august 1998 | 14. február 2000 |--------------------------------------------------PRÍLOHA VKORELAČNÁ TABUĽKASmernica 79/112/EHS | Táto smernica |Článok 1 | Článok 1 |Článok 2 | Článok 2 |Článok 3 ods. 1, bod 1 | Článok 3 ods. 1, bod 1 |Článok 3 ods. 1, bod 2 | Článok 3 ods. 1, bod 2 |Článok 3 ods. 1, bod 2a | Článok 3 ods. 1, bod 3 |Článok 3 ods. 1, bod 3 | Článok 3 ods. 1, bod 4 |Článok 3 ods. 1, bod 4 | Článok 3 ods. 1, bod 5 |Článok 3 ods. 1, bod 5 | Článok 3 ods. 1, bod 6 |Článok 3 ods. 1, bod 6 | Článok 3 ods. 1, bod 7 |Článok 3 ods. 1, bod 7 | Článok 3 ods. 1, bod 8 |Článok 3 ods. 1, bod 8 | Článok 3 ods. 1, bod 9 |Článok 3 ods. 1, bod 9 | Článok 3 ods. 1, bod 10 |Článok 3 ods. 2 a 3 | Článok 3 ods. 2 a 3 |Článok 4 | Článok 4 |Článok 5 | Článok 5 |Článok 6 ods. 1, 2 a 3 | Článok 6 ods. 1, 2 a 3 |Článok 6 ods. 4písm. a) a b) | Článok 6 ods. 4 písm. a) a b) |Článok 6 ods. 4 písm. c) bodi) | Článok 6 ods. 4 písm. c) bod i) |Článok 6 ods. 4 písm. c)bod ii), prvá pomlčka | Článok 6 ods. 4 písm. c) bod ii) |Článok 6 ods. 4 písm. c)ii), druhá pomlčka | Článok 6 ods. 4 písm. c) bod iii) |Článok 6 ods. 4 písm. d) | Článok 6 ods. 4 písm. d) |Článok 6 ods. 5 písm. a) | Článok 6 ods. 5 |Článok 6 ods. 5 písm. b) | Článok 6 ods. 6 |Článok 6 ods. 6 | Článok 6 ods. 7 |Článok 6 ods. 7, prvý pododsek | Článok 6 ods. 8, prvý pododsek |Článok 6 ods. 7, druhý pododsek, prvá a druhá pomlčka | Článok 6 ods. 8, druhý pododsek, písmená a) a b) |Článok 6 ods. 8 | Článok 6 ods. 9 |Článok 7 | Článok 7 |Článok 8 ods. 1 až 5 | Článok 8 ods. 1 až 5 |Článok 8 ods. 6 | – |Článok 8 ods. 7 | Článok 8 ods. 6 |Článok 9 ods. 1 až 4 | Článok 9 ods. 1 až 4 |Článok 9 ods. 5 | – |Článok 9 ods. 6 | Článok 9 ods. 5 |Článok 9a | Článok 10 |Článok 10 | Článok 11 |Článok 10a | Článok 12 |Článok 11 ods. 1 a 2 | Článok 13 ods. 1 a 2 |Článok 11 ods. 3 písm. a) | Článok 13 ods. 3 |Článok 11 ods. 3 písm. b) | – |Článok 11 ods. 4 | Článok 13 ods. 4 |Článok 11 ods. 5 | – |Článok 11 ods. 6 | Článok 13 ods. 5, prvý pododsek |Článok 11 ods. 7 | Článok 13 ods. 5, druhý pododsek |Články 12 a 13 | Články 14 a 15 |Článok 13a | Článok 16 |Články 14 a 15 | Články 17 a 18 |Článok 16 ods. 1 | – |Článok 16 ods. 2 | Článok 19 |Článok 17, prvý odsek | Článok 20 ods. 1 |Článok 17, druhý, tretí, štvrtý a piaty odsek | Článok 20 ods. 2 |Článok 18 | – |Články 19, 20 a 21 | Články 21, 22 a 23 |Články 22 ods. 1, 2 a 3 | – |Článok 22 ods. 4 | Článok 24 |Článok 23 | – |Článok 24 | Článok 25 |Článok 25 | – |Článok 26 | – |– | Článok 26 |– | Článok 27 |– | Článok 28 |Príloha I | Príloha I |Príloha II | Príloha II |Príloha III | Príloha III |– | Príloha IV |– | Príloha V |--------------------------------------------------


Dôležité právne oznámenie

|

31999L0030

Smernica Rady 1999/30/ES z 22. apríla 1999 o limitných hodnotách oxidu siričitého, oxidu dusičitého a oxidov dusíka, tuhých znečisťujúcich látok a olova v okolitom ovzduší

Úradný vestník L 163 , 29/06/1999 S. 0041 - 0060 CS.ES Kapitola 15 Zväzok 04 S. 164  - 183 ET.ES Kapitola 15 Zväzok 04 S. 164  - 183 HU.ES Kapitola 15 Zväzok 04 S. 164  - 183 LT.ES Kapitola 15 Zväzok 04 S. 164  - 183 LV.ES Kapitola 15 Zväzok 04 S. 164  - 183 MT.ES Kapitola 15 Zväzok 04 S. 164  - 183 PL.ES Kapitola 15 Zväzok 04 S. 164  - 183 SK.ES Kapitola 15 Zväzok 04 S. 164  - 183 SL.ES Kapitola 15 Zväzok 04 S. 164  - 183

		Smernica Rady 1999/30/ESz 22. apríla 1999o limitných hodnotách oxidu siričitého, oxidu dusičitého a oxidov dusíka, tuhých znečisťujúcich látok a olova v okolitom ovzdušíRADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 130s ods. 1,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [2],konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 189c zmluvy [3],(1) keďže na základe zásad obsiahnutých v článku 130r zmluvy, program politiky a konania Európskych spoločenstiev týkajúci sa životného prostredia a trvalo udržateľného rozvoja (piaty akčný program pre životné prostredie) [4] predvída novelizáciu právnych predpisov súvisiacich s látkami znečisťujúcimi ovzdušie; keďže tento program odporúča stanovenie dlhodobých cieľov v oblasti kvality ovzdušia;(2) keďže článok 129 zmluvy hovorí, že požiadavky na ochranu zdravia sa stanú súčasťou iných politík spoločenstiev; keďže článok 3 písm. o) zmluvy stanovuje, že činnosť spoločenstiev bude zahŕňať snahu o dosiahnutie vysokej úrovne ochrany zdravia;(3) keďže v zmysle článku 4 ods. 5 smernice Rady 96/62/ES z 27. septembra 1996 o posudzovaní a riadení kvality okolitého ovzdušia [5], musí Rada prijať právne predpisy obsiahnuté v odseku 1 a opatrenia v odsekoch 3 a 4 toho istého článku;(4) keďže limitné hodnoty stanovené v tejto smernici sú minimálne požiadavky; keďže v súlade s článkom 130t dohody si môžu členské štáty zachovať alebo zaviesť prísnejšie ochranné opatrenia; keďže sa môžu zaviesť najmä prísnejšie opatrenia na ochranu zdravia zvlášť zraniteľných skupín obyvateľstva, ako sú deti a hospitalizovaní pacienti; keďže členský štát môže požadovať, aby sa limitné hodnoty dosiahli pred termínmi uloženými touto smernicou;(5) keďže by sa mali chrániť ekosystémy pred nežiaducimi účinkami oxidu siričitého; keďže by sa malo chrániť rastlinstvo pred nežiaducimi účinkami oxidov dusíka;(6) keďže rôzne typy tuhých znečisťujúcich látok môžu mať rôzne škodlivé účinky na ľudské zdravie; keďže existujú dôkazy o tom, že riziko pre ľudské zdravie spojené s expozíciou syntetickými tuhými znečisťujúcimi látkami je vyššie než riziko spojené s expozíciou prirodzene sa vyskytujúcimi časticami v okolitom ovzduší;(7) keďže smernica 92/62/ES vyžaduje, aby sa pripravovali akčné plány pre zóny, v ktorých koncentrácia znečisťujúcich látok presahuje limitné hodnoty a všetky dočasné hranice tolerancie, ktoré platia s cieľom zabezpečiť splnenie limitných hodnôt k uvedenému termínu alebo termínom; keďže akčné plány a iné redukčné stratégie, pokiaľ sa týkajú tuhých znečisťujúcich látok by mali mať za cieľ znížiť koncentrácie jemných častíc ako súčasť celkového zníženia koncentrácií tuhých znečisťujúcich látok;(8) keďže smernica 96/62/ES stanovuje, že číselné vyjadrenie limitných hodnôt a výstražných prahov sa musia zakladať na výsledkoch práce uskutočnenej medzinárodnými skupinami činnými v tejto oblasti; keďže Komisia musí zobrať do úvahy najnovšie vedeckovýskumné údaje v príslušných oblastiach epidemiológie a životného prostredia a najnovší pokrok v metrológii pri opätovnom preskúmaní prvkov, na ktorých sa limitné hodnoty a výstražné prahy zakladajú;(9) keďže na to, aby sa uľahčila revízia tejto smernice v roku 2003, by Komisia a členské štáty mali uvažovať o podpore výskumu účinkov znečisťujúcich látok uvedených v tejto smernici, konkrétne oxidu siričitého, oxidu dusičitého a oxidov dusíka, tuhých znečisťujúcich látok a olova;(10) keďže normalizované presné meracie techniky a spoločné kritériá pre umiestnenie meracích staníc sú významným prvkom v posudzovaní kvality okolitého ovzdušia so zreteľom na dosiahnutie porovnateľných údajov v rámci spoločenstva;(11) keďže v súlade s článkom 12 ods. 1 smernice 96/62/ES sa novelizácia potrebná pre prispôsobovanie technickému a vedeckému pokroku môže vzťahovať len na kritériá a techniky používané pri posudzovaní koncentrácií oxidu siričitého, oxidu dusičitého a oxidov dusíka, tuhých znečisťujúcich látok a olova alebo na konkrétne spôsoby podávania informácií Komisii a nesmú priamo alebo nepriamo modifikovať limitné hodnoty alebo výstražné prahy;(12) keďže aktualizované informácie o koncentrácii oxidu siričitého, oxidu dusičitého a oxidov dusíka, tuhých znečisťujúcich látok a olova v ovzduší by mali byť dostupné verejnosti,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1CieleCiele tejto smernice budú:- posúdiť limitné hodnoty a tam, kde to bude potrebné, výstražné prahy pre koncentrácie oxidu siričitého, oxidu dusičitého a oxidov dusíka, tuhých znečisťujúcich látok a olova v ovzduší s úmyslom vyhýbať sa, predchádzať a znižovať škodlivé účinky na ľudské zdravie a životné prostredie ako celok,- posúdiť koncentrácie oxidu siričitého, oxidu dusičitého a oxidov dusíka, tuhých znečisťujúcich látok a olova v ovzduší na základe spoločných metód a kritérií,- získať primerané informácie o koncentrácii oxidu siričitého, oxidu dusičitého a oxidov dusíka, tuhých znečisťujúcich látok a olova a zabezpečiť, aby boli dostupné verejnosti,- udržať kvalitu ovzdušia v prípade, že vyhovuje a zlepšovať ju v iných prípadoch s ohľadom na oxid siričitým, oxid dusičitý a oxidy dusíka, tuhé znečisťujúce látky a olovo.Článok 2DefinícieNa účely tejto smernice:1. "okolité ovzdušie" znamená vonkajší vzduch v troposfére, s výnimkou pracovísk;2. "znečisťujúca látka" znamená každú látku človekom priamo alebo nepriamo vypustenú do okolitého ovzdušia s pravdepodobnými škodlivými účinkami na ľudské zdravie a/alebo životné prostredie ako celok;3. "úroveň" znamená koncentráciu znečisťujúcej látky v okolitom ovzduší alebo jej ukladanie na povrchoch v danom čase;4. "posudzovanie" znamená každú metódu použitú na meranie, výpočet, predpoveď alebo odhad úrovne znečisťujúcej látky v okolitom ovzduší;5. "limitná hodnota" znamená úroveň určenú na základe vedeckých poznatkov s cieľom vyhnúť sa, predísť alebo znížiť škodlivé účinky na ľudské zdravie a/alebo životné prostredie ako celok, ktorá sa dosiahne za dané obdobie a po jej dosiahnutí sa už neprekročí;6. "výstražný prah" znamená úroveň, ktorej presiahnutie znamená riziko pre ľudské zdravie pri krátkom vystavení a pri ktorej členské štáty musia podniknúť okamžité kroky tak, ako to predpisuje smernica 96/62/ES;7. "hranica tolerancie" znamená percentuálny podiel limitnej hodnoty, ktorým možno túto hodnotu prekročiť za podmienok predpísaných smernicou 96/62/ES;8. "zóna" znamená časť územia členských štátov, ktorú si určia;9. "aglomerácia" znamená zónu s koncentráciou populácie vyše 250000 alebo tam, kde je koncentrácia obyvateľstva 250000 alebo menej, hustota obyvateľstva na kilometer štvorcový, ktorá pre členský štát oprávňuje potrebu posudzovania a riadenia kvality okolitého ovzdušia;10. "oxidy dusíka" znamenajú spolu oxid dusičný a oxid dusičitý v častiach na miliardu a sú vyjadrené ako oxid dusičitý v mikrogramoch na meter kubický;11. "PM10" znamená tuhé znečisťujúce látky, ktoré prechádzajú vstupom selektujúcim na veľkosť s aerodynamickým priemerom záchytu 10 μm s päťdesiatpercentnou účinnosťou;12. "PM2,5" znamená tuhé znečisťujúce látky, ktoré prechádzajú vstupom selektujúcim na veľkosť s aerodynamickým priemerom záchytu 2,5 μm s päťdesiatpercentnou účinnosťou;13. "horný prah posudzovania" znamená úroveň uvedenú v prílohe V, pod ktorú možno použiť kombináciu meraní a vzorkovacích techník na posúdenie kvality okolitého ovzdušia v súlade s článkom 6 ods. 3 smernice 96/62/ES;14. "dolný prah posudzovania" znamená úroveň uvedenú v prílohe V, pod ktorú možno použiť len vzorkovacie techniky alebo techniky odhadu na posúdenie kvality okolitého ovzdušia v súlade s článkom 6 ods. 4 smernice 96/62/ES;15. "prírodné udalosti" znamenajú výbuchy sopiek, seizmickú aktivitu, geotermálnu aktivitu, požiare v prírode, silné vetry, alebo atmosferické poruchy, či prenos prírodných častíc zo suchých regiónov;16. "pevné merania" znamenajú merania urobené v súlade s článkom 6 ods. 5 smernice 96/62/ES.Článok 3Oxid siričitý1. Členské štáty prijmú opatrenia potrebné na zabezpečenie, aby koncentrácie oxidu siričitého v okolitom ovzduší posúdené v súlade s článkom 7 nepresiahli limitné hodnoty uvedené v časti I prílohy I od termínov v nej uvedených.Hranice tolerancie stanovené v časti I prílohy I sa uplatnia v súlade s článkom 8 smernice 96/62/ES.2. Výstražný prah pre koncentrácie oxidu siričitého v okolitom ovzduší sa uvedie v časti II prílohy I.3. Členské štáty s cieľom pomôcť Komisii pri príprave správy uvedenej v článku 10 do 31. decembra 2003, budú podľa možnosti zaznamenávať koncentrácie oxidu siričitého priemerované na desať minút z istých meracích staníc, ktoré si vybrali ako reprezentatívne pre kvalitu ovzdušia v obývaných oblastiach v blízkosti zdrojov a v ktorých sa merajú hodinové koncentrácie v súlade s článkom 11 ods. 1 smernice 96/62/ES, členské štáty budú hlásiť Komisii počet desaťminútových koncentrácií, ktoré prekročili 500 μg/m3 v týchto vybraných meracích staniciach, počet dní v kalendárnom roku, v ktorých došlo k prekročeniu, počet dní, v ktorých hodinové koncentrácie oxidu siričitého súčasne prekročili 350 μg/m3 a zaznamenané maximálne desaťminútové koncentrácie.4. Členské štáty môžu určiť zóny alebo aglomerácie, v ktorých boli limitné hodnoty oxidu siričitého uvedené v časti I prílohy I prekročené v dôsledku koncentrácie oxidu siričitého v okolitom ovzduší z prírodných zdrojov. Členské štáty zašlú Komisii zoznamy takých zón alebo aglomerácií spolu s informáciami o koncentráciách a zdrojoch oxidu siričitého. Pri podávaní informácií Komisii v súlade s článkom 11 ods. 1 smernice 96/62/ES, členské štáty poskytnú aj potrebné dôkazy, že všetky prekročenia hodnôt boli spôsobené prírodnými zdrojmi.V takýchto zónach alebo aglomeráciách sú členské štáty povinné realizovať akčné plány v súlade s článkom 8 ods. 3 smernice 96/62/ES iba vtedy, ak sa limitné hodnoty uvedené v časti I prílohy I prekročia v dôsledku emisií.Článok 4Oxid dusičitý a oxidy dusíka1. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, aby koncentrácie oxidu dusičitého a v prípade, že je to aktuálne, oxidov dusíka v okolitom ovzduší posúdené v súlade s článkom 7, neprekročili po určených termínoch limitné hodnoty uvedené v časti I prílohy II.Hranice tolerancie uvedené v časti I prílohy II budú platiť v súlade s článkom 8 smernice 96/62/ES.2. Výstražný prah v prípade koncentrácií oxidu dusičitého v okolitom ovzduší bude uvedená v časti II prílohy II.Článok 5Tuhé znečisťujúce látky1. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, aby koncentrácie PM10 v okolitom ovzduší stanovené v súlade s článkom 7 neprekročili od uvedených termínov limitné hodnoty uvedené v časti I prílohy III.Hranice tolerancie uvedené v časti I prílohy III budú platiť v súlade s článkom 8 smernice 96/62/ES.2. Členské štáty zabezpečia, aby boli inštalované a uvedené do prevádzky meracie stanice, ktoré budú poskytovať údaje o koncentráciách PM2,5. Každý členský štát si vyberie počet a umiestnenie staníc, v ktorých sa bude merať PM2,5 , ktoré budú reprezentovať koncentrácie PM2,5 v tomto členskom štáte. Podľa možnosti sa miesta odberu pre PM 2,5 umiestnia spolu s miestami odberu pre PM10.Do deviatich mesiacov po skončení roka zašle členský štát Komisii aritmetický priemer, medián a 98. percentil a maximálnu koncentráciu vypočítanú z meraní PM 2,5 za každých dvadsaťštyri hodín v priebehu toho roka. 98. percentil sa vypočíta v súlade s postupom uvedeným v časti 4 prílohy I rozhodnutia Rady 97/101/ES z 27. januára 1997, ustanovujúceho vzájomnú výmenu informácií a údajov zo sietí a jednotlivých staníc, ktoré merajú znečistenie okolitého ovzdušia v členských štátoch [6].3. Akčné plány pre PM10 pripravené v súlade s článkom 8 smernice 96/62/ES a všeobecnými stratégiami na znižovanie koncentrácií PM10 budú mať tiež cieľ znížiť koncentrácie PM 2,5.4. V prípade, že budú prekročené limitné hodnoty pre PM10 uvedené v časti I prílohy III v dôsledku koncentrácií PM10 v okolitom ovzduší ako následok prírodných udalostí, ktoré vyústia do významného prekročenia v porovnaní s normálnymi úrovňami z prírodných zdrojov, členské štáty o tom budú informovať Komisiu v súlade s článkom 11 ods. 1 smernice 96/62/ES a poskytnú potrebné dôkazy, že takéto prekročenie bolo spôsobené prírodnými zdrojmi. V takých prípadoch budú členské štáty povinné realizovať akčné plány v súlade s článkom 8 ods. 3 smernice 96/62/ES iba vtedy, ak limitné hodnoty uvedené v časti I prílohy III boli prekročené v dôsledku iných ako prírodných udalostí.5. Členské štáty môžu určiť zóny alebo aglomerácie, v ktorých limitné hodnoty PM10, ako to uvádza časť I prílohy III sú prekročené v dôsledku koncentrácií PM10 ako následok odvievania tuhých znečisťujúcich látok po zimnom posype ciest. Členské štáty zašlú Komisii zoznamy takých zón alebo aglomerácií spolu s informáciami o koncentráciách a zdrojoch PM10. Členské štáty súčasne Komisii poskytnú v súlade s článkom 11 ods. 1 smernice 96/62/ES potrebné dôkazy o tom, že zvýšenie je dôsledkom odvievania tuhých znečisťujúcich látok a že sa podnikli primerané opatrenia na zníženie koncentrácií.V takých zónach alebo aglomeráciách členské štáty budú povinné realizovať akčné plány v súlade s článkom 8 ods. 3 smernice 96/62/ES iba v prípade, že limitné hodnoty uvedené v časti I prílohy III boli prekročené z dôvodu úrovní PM10 spôsobených inými príčinami ako je zimný posyp ciest.Článok 6OlovoČlenské štáty prijmú potrebné opatrenia, aby koncentrácie olova v okolitom ovzduší stanovené v súlade s článkom 7 neprekročili od stanovených termínov limitné hodnoty uvedené v časti I prílohy IV.Hranice tolerancie uvedené v časti I prílohy IV sa budú uplatňovať v súlade s článkom 8 smernice 96/62/ES.Článok 7Posudzovanie koncentrácií1. Horné a dolné prahy posudzovania pre oxid siričitý, oxid dusičitý a oxidy dusíka, tuhé znečisťujúce látky a olovo na účel článku 6 smernice 96/62/ES budú tie, ktoré sú uvedené v časti I prílohy V.Klasifikácia každej zóny alebo aglomerácie na účel toho istého článku 6 sa bude aktualizovať najmenej každých päť rokov v súlade s postupom uvedeným v časti II prílohy V. Klasifikácia sa bude aktualizovať skôr v tom prípade, že dôjde k významným zmenám v činnostiach relevantných pre koncentrácie oxidu siričitého, oxidu dusičitého alebo ak je to potrebné, oxidov dusíka, tuhých znečisťujúcich látok alebo olova.2. Kritériá pre určenie umiestnenia miest odberu na meranie oxidu siričitého, oxidu dusičitého alebo oxidov dusíka, tuhých znečisťujúcich látok a olova budú tie, ktoré sú uvedené v prílohe VI. Minimálny počet miest odberu pre stále meranie koncentrácií každej znečisťujúcej látky je uvedený v prílohe VII a stanice budú inštalované v každej zóne alebo aglomerácii, kde je požadované meranie, ak je tam stále meranie jediným zdrojom údajov o koncentrácii.3. Pre zóny a aglomerácie, v ktorých sa informácie zo stálych meraní dopĺňajú informáciami z iných zdrojov, ako sú zoznamy emisií, indikatívne meracie metódy a vzorkovanie kvality okolitého ovzdušia, musí byť počet stálych meracích staníc, ktoré sa budú inštalovať, a rozmiestnenie iných techník pre posúdenie koncentrácií znečisťujúcich látok v okolitom ovzduší v súlade s časťou I prílohy VI a časťou I prílohy VIII postačujúce.4. Pre zóny a aglomerácie, v ktorých sa nepožaduje meranie, možno použiť techniky vzorkovania alebo odhadu.5. Referenčné metódy analýzy oxidu siričitého, oxidu dusičitého a oxidov dusíka, pre odbery vzoriek a analýzu olova je uvedená v časti I – III prílohy IX.Referenčná metóda odberu vzoriek a merania PM10 je uvedená v časti IV prílohy IX.Provizórna referenčná metóda pre odbery vzoriek a meranie PM2,5 je uvedená v časti V prílohy IX.Referenčné techniky vzorkovania kvality okolitého ovzdušia budú tie, ktoré uvádza časť VI prílohy IX.6. Lehota, v ktorej musia členské štáty informovať Komisiu o metódach, ktoré použili pre predbežné posudzovanie kvality okolitého ovzdušia podľa článku 11 ods. 1 písm. d) smernice 96/62/ES je osemnásť mesiacov potom, čo táto smernica nadobudne účinnosť.7. Všetky zmeny a doplnky potrebné na prispôsobenie tohto článku a príloh V až IX vedeckému a technickému pokroku sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 12 smernice 96/62/ES.Článok 8Informovanie verejnosti1. Členské štáty zabezpečia, aby boli pravidelne pre verejnosť ako aj príslušné organizácie, ako sú organizácie životného prostredia, spotrebiteľské organizácie, organizácie predstavujúce záujmy citlivých skupín obyvateľstva a iné relevantné orgány zdravotnej starostlivosti sprístupnené aktuálne informácie o koncentráciách oxidu siričitého, oxidu dusičitého alebo oxidov dusíka, tuhých znečisťujúcich látok a olova prostredníctvom, napríklad masových komunikačných prostriedkov, tlače, informačných tabúľ alebo služieb poskytovaných počítačovou sieťou.Informácie o koncentráciách oxidu, oxidu dusičitého alebo oxidov dusíka, a tuhých znečisťujúcich látok v okolitom ovzduší sa budú aktualizovať najmenej v denných intervaloch a v prípade hodinových hodnôt oxidu siričitého a oxidu dusičitého budú podľa možnosti informácie aktualizované v hodinových intervaloch. Informácie o koncentráciách olova v okolitom ovzduší sa budú aktualizovať v trojmesačných intervaloch.Takéto informácie budú pri najmenšom oznamovať každé prekročenie koncentrácií limitných hodnôt a výstražných prahov za priemerované obdobia uvedené v prílohách I až IV. Musia tiež obsahovať krátke hodnotenie vo vzťahu k limitným hodnotám a výstražným prahom, ako aj vhodné informácie o ich účinkoch na zdravie.2. Pri príprave plánov a programov, ktoré sú verejnosti sprístupnené podľa článku 8 ods. 3 smernice 96/62/ES vrátane programov alebo plánov uvedených v článkoch 3 ods. 4, 5 ods. 4 a 5 ods. 5 tejto smernice, ich členské štáty sprístupnia aj organizáciám uvedeným v odseku 1.3. Ak sa prekročí výstražný prah uvedená v prílohe I alebo II, informácie sprístupnené verejnosti v zmysle článku 10 smernice 96/62/ES budú prinajmenšom obsahovať položky uvedené v časti III príslušnej prílohy.4. Informácie sprístupnené verejnosti a organizáciám podľa odsekov 1 a 3 musia byť jasné, zrozumiteľné a dostupné.Článok 9Zrušovacie a prechodné opatrenia1. Smernica Rady 80/779/EHS z 15. júla 1980 o limitných hodnotách pre kvalitu ovzdušia a smerných hodnotách oxidu siričitého a rozptýlených častíc [7] sa ruší s účinnosťou od 19. júla 2001 okrem jej článkov 1, 2 ods. 1, 3 ods. 1, 9, 15 a 16 a príloh I, IIIb a IV, ktoré sa zrušia s účinnosťou od 1. januára 2005.2. Smernica Rady 82/884/EHS z 3. decembra 1982 o limitnej hodnote olova v ovzduší [8] sa ruší s účinnosťou od 19. júla 2001 okrem jej článkov 1, 2, 3 ods. 1, 7, 12 a 13, ktoré sa rušia s účinnosťou od 1. januára 2005.3. Smernica Rady 85/203/EHS zo 7. marca 1985 o normách kvality ovzdušia pre oxid dusičitý [9] sa ruší s účinnosťou od 19. júla 2001 okrem jej článkov 1 ods. 1 prvá zarážka a ods. 2, 2 prvá zarážka, 3 ods. 1, 5, 9, 15 a 16 smernice 85/203/EHS a prílohy I, ktoré sa rušia s účinnosťou od 1. januára 2010.4. Od 19. júla 2001 až dovtedy, kým sa neprestanú uplatňovať limitné hodnoty uvedené v smerniciach 80/779/EHS, 82/884/EHS a 85/203/EHS, budú členské štáty používať na posudzovanie koncentrácií oxidu siričitého, oxidu dusičitého a olova v okolitom ovzduší meracie stanice a iné metódy posudzovania kvality okolitého ovzdušia, ktoré sú v súlade s touto smernicou, aby sa získali údaje na účely dokázania plnenia limitných hodnôt uvedených v smerniciach 80/779/EHS, 82/884/EHS a 85/203/EHS.5. Od 19. júla 2001 smú členské štáty používať na posudzovanie koncentrácií tuhých znečisťujúcich látok PM10 meracie stanice a iné metódy posudzovania kvality okolitého ovzdušia, ktoré sú v súlade s touto smernicou na účely dokázania plnenia limitných hodnôt pre tuhé znečisťujúce látky uvedené v prílohe IV smernice 80/779/EHS, na účely dokázania tohto plnenia sa však údaje budú násobiť koeficientom 1,2.6. Členské štáty budú informovať Komisiu o všetkých prekročeniach limitných hodnôt uvedených v smerniciach 80/779/EHS, 82/884/EHS a 85/203/EHS spolu so zaznamenanými hodnotami, dôvodmi pre každý zaznamenaný prípad a prijatými opatreniami na predchádzanie opakovaniu takého prípadu do deviatich mesiacov od konca každého roka v súlade s postupom uvedeným v článku 11 smernice 96/62/ES dovtedy, kým sa budú limitné hodnoty uvedených v týchto smerniciach uplatňovať.7. V zónach, v ktorých členský štát považuje za potrebné obmedziť alebo predísť predvídateľnému nárastu znečistenia oxidom siričitým, oxidom dusičitým, oxidmi dusíka alebo rozptýlenými tuhými znečisťujúcimi látkami, môže naďalej používať smerné hodnoty pre ochranu ekosystémov uvedené v prílohe II smernice 80/779/EHS a v prílohe II k smernici 85/203/EHS.Článok 10Správa a revíziaNajneskôr do 31. decembra 2003 predloží Komisia Európskemu parlamentu a Rade správu vychádzajúcu zo skúseností získaných pri uplatňovaní tejto smernice a obsahujúcu najmä výsledky najnovšieho vedeckého výskumu týkajúceho sa účinkov expozície oxidom siričitým, oxidom dusičitým, oxidom dusíka, rôznymi frakciami tuhých znečisťujúcich látok a olova na ľudské zdravie a ekosystémy, vývoja technológií vrátane dosiahnutého pokroku v oblasti merania a iného posudzovania koncentrácií tuhých znečisťujúcich látok v okolitom ovzduší a ukladania tuhých znečisťujúcich látok a olova na povrchoch.S cieľom udržať vysokú úroveň ochrany ľudského zdravia a životného prostredia a pri zohľadnení skúseností získaných pri uplatňovaní tejto smernice v členských štátoch vrátane najmä podmienok uvedených v prílohe VI, podľa ktorých sa vykonalo meranie, budú k uvedenej správe priložené prípadné návrhy novelizácie tejto smernice. Komisia bude obzvlášť skúmať limitné hodnoty v druhej fáze pre PM10 s cieľom urobiť ich povinnými a zváži potvrdenie alebo zmenu limitných hodnôt pre druhú fázu, prípadne pre prvú fázu. Okrem toho bude Komisia venovať zvláštnu pozornosť stanoveniu limitných hodnôt pre PM2,5 prípadne pre rôzne iné frakcie tuhých znečisťujúcich látok. Ďalej Komisia preskúma ročné limitné hodnoty pre oxidy dusíka z hľadiska ochrany ľudského zdravia a pripraví návrh, ktorý potvrdí alebo zmení túto hodnotu. Tiež preskúma hodinové limitné hodnoty oxidu dusičitého z hľadiska odporúčaní Svetovej organizácie zdravia a zváži, či majú byť tieto limitné hodnoty potvrdené alebo zmenené.Komisia tiež zváži, či sa majú stanoviť výstražné prahy PM10, PM2,5, prípadne konkrétne frakcie tuhých znečisťujúcich látok tak ako u iných znečisťujúcich látok v tejto smernici.Článok 11SankcieČlenský štát určí sankcie platné pri porušení vnútroštátnych ustanovení prijatých podľa tejto smernice. Tieto sankcie musia byť účinné, primerané a odradzujúce.Článok 12Vykonávanie1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 19. júla 2001. Bezodkladne o tom budú informovať Komisiu.Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.Článok 13Nadobudnutie účinnostiTáto smernica nadobúda účinnosť dvadsiaty deň po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 14AdresátiTáto smernica je adresovaná členským štátom.V Luxemburgu 22. apríla 1999Za RadupredsedaW. Müller[1] Ú. v. ES C 9, 14.1.1998, s. 6.[2] Ú. v. ES C 214, 10.7.1998, s. 1.[3] Stanovisko Európskeho parlamentu z 13. mája 1998 (Ú. v. ES C 167, 1.6.1998, s. 103), spoločná stanoviská Rady z 24. septembra 1998 (Ú. v. ES C 360, 23.11.1998, s. 99) a Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 13. januára 1999 (Ú. v. ES C 104, 14.4.1999, s. 44).[4] Ú. v. ES C 138, 17.5.1993, s. 5.[5] Ú. v. ES L 296, 21.11.1996, s. 55.[6] Ú. v. ES L 35, 5.2.1997, s. 14.[7] Ú. v. ES L 229, 30.8.1980, s. 30.[8] Ú. v. ES L 378, 31.12.1982, s. 15.[9] Ú. v. ES L 87, 27.3.1985. s. 1.--------------------------------------------------PRÍLOHA ILIMITNÉ HODNOTY A VÝSTRAŽNÉ PRAHY PRE OXID SIRIČITÝ1. Limitné hodnoty pre oxid siričitýLimitné hodnoty musia byť vyjadrené v μg/m3. Objem musí byť normalizovaný pri teplote 293 oK a tlaku 101,3 kPa.| Priemerované obdobie | Limitná hodnota | Hranica tolerancie | Dátum, ku ktorému je potrebné splniť limitnú hodnotu |1.Hodinová limitná hodnota pre ochranu ľudského zdravia | 1 hodina | 350 μg/m3 nesmie byť prekročená viac ako 24x za kalendárny rok | 150 μg/m3 (43 %) pri vstupe tejto smernice do platnosti, zníženie 1. januára 2001 a následne každých ďalších 12 mesiacov rovnakým ročným percentom tak, aby sa 1. januára 2005 dosiahlo 0 % | 1. januára 2005 |2.Denná limitná hodnota pre ochranu ľudského zdravia | 24 hodín | 125 μg sa nesmie prekročiť viac ako 3x za kalendárny rok | žiadna | 1. januára 2005 |3.Limitná hodnota pre ochranu ekosystémov | Kalendárny rok a zima (od 1. októbra do 31. marca) | 20 μg/m | žiadna | 19. júla 2001 |II. Výstražné prahy pre oxid siričitý500 μg/m3 meraných počas troch za sebou nasledujúcich hodín na vybraných miestach predstavujúcich kvalitu ovzdušia pre aspoň 100 km2 alebo celú zónu či aglomeráciu, v závislosti na tom, čo je menšie.III. Minimálne údaje, ktoré sa musia sprístupniť verejnosti, ak sa prekročí výstražný prah pre oxid siričitýÚdaje, ktoré sa sprístupnia verejnosti, by mali obsahovať aspoň:- dátum, hodinu a miesto výskytu a dôvody výskytu, ak sú známe,- všetky predpovede:- zmien koncentrácií (zlepšenie, stabilizácia, zhoršenie) spolu s dôvodmi týchto zmien,- príslušná geografická oblasť,- trvanie výskytu,- typ potenciálne citlivého obyvateľstva na výskyt,- preventívne opatrenia, ktoré má citlivé obyvateľstvo vykonať.--------------------------------------------------PRÍLOHA IILIMITNÉ HODNOTY PRE OXID DUSIČITÝ (NO2), OXIDY DUSÍKA (NOX) A VÝSTRAŽNÉ PRAHY PRE OXID DUSIČITÝ1. Limitné hodnoty pre oxid dusičitý a oxidy dusíkaLimitné hodnoty musia byť vyjadrené v μg/m3. Objem musí byť normalizovaný pri teplote 293 oK a tlaku 101,3 kPa.| Priemerované obdobie | Limitná hodnota | Hranica tolerancie | Dátum, ku ktorému je potrebné splniť limitnú hodnotu |1.Hodinová limitná hodnota pre ochranu ľudského zdravia | 1 hodina | 200 μg/m3 NO2 nesmie byť prekročená viac ako 18x za kalendárny rok | 50 % pri vstupe tejto smernice do platnosti, zníženie od 1. januára 2001 a následne každých ďalších 12 mesiacov rovnakým ročným percentom tak, aby sa 1. januára 2010 dosiahlo 0 % | 1. januára 2010 |2.Ročná limitná hodnota pre ochranu ľudského zdravia | Kalendárny rok | 40 μg/m3 NO2 | 50 % pri vstupe tejto smernice do platnosti zníženie od 1. januára 2001 a následne každých ďalších 12 mesiacov rovnakým ročným percentom tak, aby sa 1. januára 2010 dosiahlo 0 % | 1. januára 2010 |3.Limitná hodnota pre ochranu rastlinstva | Kalendárny rok | 30 μg/m3 NOx | žiadna | 19. júla 2001 |II. Výstražné prahy pre oxid dusičitý400 μg/m3 meraných po tri za sebou nasledujúce hodiny na vybraných miestach predstavujúcich kvalitu ovzdušia pre aspoň 100 km2 alebo celú zónu či aglomeráciu v závislosti na tom, čo je menšie.III. Minimálne údaje, ktoré sa musia sprístupniť verejnosti, ak sa prekročí výstražný prah pre oxid dusičitýÚdaje, ktoré sa sprístupnia verejnosti by mali zahrnúť aspoň:- dátum, hodinu a miesto výskytu a dôvody výskyt, ak sú známe,- všetky predpovede:- zmien koncentrácií (zlepšenie, stabilizácia, zhoršenie) spolu s dôvodmi týchto zmien,- príslušná geografická oblasť,- trvanie výskytu,- typ potenciálne citlivého obyvateľstva na výskyt,- preventívne opatrenia, ktoré má citlivé obyvateľstvo vykonať.--------------------------------------------------PRÍLOHA IIILIMITNÉ HODNOTY PRE TUHÉ ZNEČISŤUJÚCE LÁTKY (PM10)| Priemerované obdobie | Limitná hodnota | Limit tolerancie | Dátum, ku ktorému je potrebné splniť limitná hodnota |FÁZA 11.24-hodinová limitná hodnota pre ochranu ľudského zdravia | 24 hodín | 50 μg/m3 PM10 nesmie byť prekročená viac ako 35x za kalendárny rok | 50 % pri vstupe tejto smernice do platnosti, zníženie od 1. januára 2001 a následne každých ďalších 12 mesiacov rovnakým ročným percentom tak, aby sa 1. januára 2005 dosiahlo 0 % | 1. januára 2005 |2.Ročná limitná hodnota pre ochranu ľudského zdravia | Kalendárny rok | 40 μg/m3 PM10 | 20 % pri vstupe tejto smernice do platnosti, zníženie od 1. januára 2001 a následne každých 12 mesiacov rovnakým ročným percentom tak, aby sa 1. januára 2005 dosiahlo 0 % | 1. januára 2005 |FÁZA 2 [1]1.24-hodinová limitná hodnota pre ochranu ľudského zdravia | 24 hodín | 50 μg/m3 PM10 nesmie byť prekročená viac ako 7x za kalendárny rok | Odvodí sa od údajov a bude sa rovnať limitnej hodnote fázy l | 1. januára 2010 |2.Ročná limitná hodnota pre ochranu ľudského zdravia | Kalendárny rok | 20 μg/m3 PM10 | 50 % 1. januára 2005 so znížením následne každých ďalších 12 mesiacov o rovnakým ročným percentom tak, aby sa 1. januára 2010 dosiahlo 0 % | 1. januára 2010 |[1] Indikatívne limitné hodnoty sa budú revidovať v zmysle ďalších informácií o účinkoch na zdravie a životné prostredie, technickej dostupnosti a skúsenosti pri uplatňovaní limitných hodnôt vo fáze I v členských štátoch.--------------------------------------------------PRÍLOHA IVLIMITNÉ HODNOTY PRE OLOVO| Priemerované obdobie | Limitná hodnota | Hranica tolerancie | Dátum, ku ktorému je potrebné splniť limitnú hodnotu |Ročná limitná hodnota pre ochranu ľudského zdravia | Kalendárny rok | 0,5 μg/m3 [1] | 100 % pri vstupe tejto smernice do platnosti, zníženie od 1. januára 2001 a následne každých ďalších 12 mesiacov rovnakým ročným percentom tak, aby sa k 1. januáru 2005 dosiahlo 0 % alebo k 1. januáru 2010 v bezprostrednej blízkosti určitých špecifických bodových zdrojov, o ktorých musí byť Komisia informovaná. | 1. januára 2005 alebo 1. januára 2010 v bezprostrednej blízkosti určitých priemyselných zdrojov umiestnených na miestach znečistených desaťročiami priemyselnej činnosti. Komisia musí byť o týchto zdrojoch informovaná do 19. júla 2001 [2] V takýchto prípadoch bude limitná hodnota od 1. januára 2005 1,0 μg/m3. |[1] Proces revízie tejto smernice uvedený v článku 10 zohľadní možnosti doplnenia alebo nahradenia limitných hodnôt limitnými hodnotami pre ukladanie v bezprostrednej blízkosti bodových zdrojov.[2] K takémuto oznámeniu musí byť priložené aj primerané zdôvodnenie. Oblasť, pre ktorú platia zvýšené limitné hodnoty, nesmie siahať ďalej ako 1000 m od takých určitých zdrojov.--------------------------------------------------PRÍLOHA VURČENIE POŽIADAVIEK NA POSUDZOVANIE KONCENTRÁCIÍ OXIDU SIRIČITÉHO, OXIDU DUSIČITÉHO (NO2) A OXIDOV DUSÍKA (NOx), TUHÝCH ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK (PM10) A OLOVA V OKOLITOM OVZDUŠÍ V ZÓNE ALEBO AGLOMERÁCII1. Horné a dolné prahy posudzovaniaPoužijú sa nasledujúce horné a dolné prahy posudzovania:a) OXID SIRIČITÝ| Ochrana zdravia | Ochrana ekosystémov |Horný prah posudzovania | 60 % 24-hodinových limitných hodnôt (75 μg/m3), nesmie sa prekročiť viac ako 3x za kalendárny rok) | 60 % zimnej limitnej hodnoty (12 μg/m3) |Dolný prah posudzovania | 40 % 24-hodinových limitných hodnôt (50 μg/m3), nesmie sa prekročiť viac ako 3x za kalendárny rok | 40 % zimnej limitnej hodnoty (8 μg/m3) |b) OXID DUSIČITÝ A OXIDY DUSÍKA| Hodinové limitné hodnoty pre ochranu ľudského zdravia (NO2) | Ročné limitné hodnoty pre ochranu ľudského zdravia (NO2) | Ročné limitné hodnoty pre ochranu rastlinstva (Nox) |Horný prah posudzovania | 70 % limitných hodnôt (140 μg/m3, nesmie sa prekročiť viac ako 18x za kalendárny rok) | 80 % limitných hodnôt (32 μg/m3) | 80 % limitných hodnôt (24 μg/m3) |Dolný prah posudzovania | 50 % limitných hodnôt (100 μg/m3, nesmie sa prekročiť viac ako 18x za kalendárny rok) | 65 % limitných hodnôt (26 μg/m3) | 65 % limitných hodnôt (19,5 μg/m3) |c) TUHÉ ZNEČISŤUJÚCE LÁTKYHorné a dolné prahy posudzovania PM10sa zakladajú na indikatívnych limitných hodnotách k 1. januáru 2010.| Horný prah posudzovania | Dolný prah posudzovania |Horný prah posudzovania | 60 % limitných hodnôt (30 μg/m3, nesmie sa prekročiť viac ako 7x za kalendárny rok) | 70 % limitnej hodnoty (14 μg/m3) |Dolný prah posudzovania | 40 % limitných hodnôt (20 μg/m3, nesmie sa prekročiť viac ako 7x za kalendárny rok) | 50 % limitnej hodnoty (10 μg/m3) |d) OLOVO| Ročný priemer |Horný prah posudzovania | 70 % limitných hodnôt (0,35 μg/m3) |Dolný prah posudzovania | 50 % limitných hodnôt (0,25 μg/m3) |II. Určenie prekročení horných a dolných prahov posudzovaniaPrekročenie horných a dolných prahov posudzovania sa musí určiť na základe koncentrácií za posledných päť rokov, ak je k dispozícii dostatok údajov. Prah posudzovania sa bude považovať za prekročený, ak je za týchto posledných päť rokov celkový počet prekročení číselne vyjadrených koncentrácií prahov tri krát vyšší ako počet povolených prekročení na každý rok.V prípade, že je k dispozícii menej údajov ako za päť rokov, môžu členské štáty s cieľom určiť prekročenia horných a dolných prahov posudzovania kombinovať meracie kampane kratšieho trvania počas jedného roka a v lokalitách, ktoré sa vyznačujú najvyššími úrovňami znečistenia s výsledkami, ktoré získali zo zoznamov emisií a vzoriek.--------------------------------------------------PRÍLOHA VIUMIESTNENIE MIEST ODBERU VZORIEK NA MERANIE OXIDU SIRIČITÉHO, OXIDU DUSIČITÉHO A OXIDOV DUSÍKA, TUHÝCH ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK A OLOVA V OKOLITOM OVZDUŠÍPri stálych meraniach sa uplatnia nasledujúce aspekty.I. Všeobecné podmienky umiestneniaa) Ochrana ľudského zdraviaMiesta odberu zamerané na ochranu ľudského zdravia by sa mali umiestniť:i) tak, aby poskytovali údaje o oblastiach v zónach alebo aglomeráciách, kde sa vyskytujú najvyššie koncentrácie, ktorým bude obyvateľstvo pravdepodobne priamo alebo nepriamo vystavené po dobu, ktorá je významná v súvislosti s priemerovacím obdobím limitnej hodnoty (limitov);ii) tak, aby poskytovali údaje o úrovniach v iných zónach alebo aglomeráciách, ktoré sú reprezentatívne v zmysle vystavenia bežného obyvateľstva znečisťujúcim látkam.Miesta odberu by mali byť vo všeobecnosti umiestnené tak, aby sa predišlo meraniu v rámci veľmi malých mikropriestorov v ich bezprostrednej blízkosti. Ako zásada platí, že miesto odberu by mal byť umiestnený tak, aby reprezentoval kvalitu okolitého ovzdušia zóny nie menšej ako 200 m2 na miestach dopravných trás a niekoľko kilometrov štvorcových na miestach v okolí miest.Miesta odberu by mali byť tiež podľa možnosti reprezentatívne pre podobné lokality, ktoré nie sú v blízkosti.Mala by sa brať do úvahy aj potreba umiestniť miesta odberu na ostrovoch, ak je to potrebné pre ich ochranu ľudského zdravia.b) Ochrana ekosystémov a rastlinstvaMiesta odberu pre ochranu ekosystémov a rastlinstva by sa mali umiestniť viac ako 20 km od aglomerácií alebo viac ako 5 km od iných zastavaných oblastí, priemyselných objektov alebo diaľnic. Ale zásada platí, že miesto odberu by malo byť umiestnený tak, aby reprezentovalo kvalitu okolitého ovzdušia zóny nie menšej ako 1000 km2. Členský štát môže umiestniť miesto odberu v menšej vzdialenosti alebo tak, aby reprezentoval kvalitu okolitého ovzdušia v menšej zóne, zohľadniac geografické podmienky.Mala by sa brať do úvahy potreba posúdiť kvalitu okolitého ovzdušia na ostrovoch.II. Konkrétne podmienky umiestneniaPodľa možnosti by sa mali splniť nasledujúce pokyny:- prúdenie okolo vstupného otvoru vzorkovacej sondy by malo byť neobmedzené, bez prekážok, ktoré by mohli ovplyvniť prúd vzduch v blízkosti odberu vzoriek (niekoľko metrov od budov, balkónov, stromov a iných prekážok a aspoň pol metra od najbližšej budovy v prípade miest odberu, ktoré reprezentujú kvalitu okolitého ovzdušia v línii zástavby),- vo všeobecnosti by mal byť bod vstupného otvoru vzorkovacej sondy medzi 1,5 m (dýchacia zóna) a 4 m nad zemou. Za istých okolností môžu byť potrebné vyššie stanovištia (do 8 m). Vyššie umiestnenie môže byť žiaduce, ak stanica reprezentuje väčšiu oblasť,- vstupný otvor sondy by nemal byť v bezprostrednej blízkosti zdrojov, aby sa predišlo priamemu odberu emisií, ktoré nie sú zmiešané s okolitým ovzduším,- výstupný otvor sondy by mal byť umiestnený tak, aby sa predišlo recirkulácii odobratého vzduchu do vstupného otvoru sondy,- lokalizácia sond v blízkosti dopravných trás:- pre všetky znečisťujúce látky by mali byť takéto miesta odberu aspoň 25 m od okraja veľkej križovatky a aspoň 4 m od stredu najbližšej dopravnej línie,- pre oxid dusičitý by mali byť vstupné otvory do 5 m od obrubníka,- pre tuhé znečisťujúce látky a olovo by mali byť vstupné otvory umiestnené tak, aby reprezentovali kvalitu okolitého ovzdušia v blízkosti línie zástavby.Do úvahy sa môžu brať aj nasledujúce faktory:- zdroje rušivých faktorov,- bezpečnosť,- prístupnosť,- dostupnosť zdroja elektrickej energie a telefónneho spojenia,- viditeľnosť miesta vo vzťahu k jeho okoliu,- bezpečnosť verejnosti a obsluhy,- možnosť umiestnenia rôznych miest odberu pre rôzne znečisťujúce látky,- požiadavky na plánovanie.III. Dokumentácia a kontrola výberu umiestneniaPostup pri výbere miest by sa mal plne zdokumentovať v jeho klasifikačnej fáze takými prostriedkami, ako sú fotografie okolia s vyznačenými svetovými stranami a podrobné mapy. Lokality by sa mali v pravidelných intervaloch kontrolovať s opakovanou dokumentáciou, aby sa zabezpečila platnosť výberových kritérií počas celého obdobia.--------------------------------------------------PRÍLOHA VIIKRITÉRIÁ PRE URČENIE MINIMÁLNYCH POČTOV MIEST ODBERU PRE STÁLE MERANIE KONCENTRÁCIÍ OXIDU SIRIČITÉHO (SO2), OXIDU DUSIČITÉHO (NO2) A OXIDOV DUSÍKA (NOX), TUHÝCH ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK A OLOVA V OKOLITOM OVZDUŠÍ1. Minimálny počet miest odberu pre stále merania na posúdenie plnenia limitných hodnôt pre ochranu ľudského zdravia a výstražných prahov v zónach a aglomeráciách, kde sú stále merania jediným zdrojom informáciíPlošné zdroje Populácia aglomerácie alebo zóny (v tisícoch) | Ak koncentrácie prekročia horný prah posudzovania | Ak sú maximálne koncentrácie medzi horným a dolným prahom posudzovania | Pre SO2 a NO2 v aglomeráciách, kde sú maximálne koncentrácie pod dolným prahom posudzovania |0 – 250 | 1 | 1 | neplatí |250 – 499 | 2 | 1 | 1 |500 – 749 | 2 | 1 | 1 |750 – 999 | 3 | 1 | 1 |1000 – 1499 | 4 | 2 | 1 |1500 – 1999 | 5 | 2 | 1 |2000 – 2749 | 6 | 3 | 2 |5750 – 3749 | 7 | 3 | 2 |3750 – 4749 | 8 | 4 | 2 |4750 – 5999 | 9 | 4 | 2 |> 6000 | 10 | 5 | 3 || Pre NO2 a tuhé znečisťujúce látky: zahrnúť aspoň jednu stanicu v rámci urbanizácie a jednu stanicu v blízkosti dopravných trás | | |a) b) Bodové zdrojePre posúdenie znečistenia v blízkosti bodových zdrojov by sa mal vypočítať počet miest odberu na stále merania tak, že sa budú brať do úvahy koncentrácie emisií, pravdepodobný režim šírenia znečistenia okolitého ovzdušia a potenciálne vystavenie obyvateľstva znečisťujúcim látkam.II. Minimálny počet miest odberu pre stále merania na posúdenie plnenia limitných hodnôt pre ochranu ekosystémov alebo rastlinstva v zónach iných ako aglomerácieAk maximálne koncentrácie presiahnu horný prah posudzovania | Ak sú maximálne koncentrácie medzi horným a dolným prahom posudzovania |1 stanica na každých 20000 km2 | 1 stanica na každých 40000 km2 |V ostrovných zónach by mal byť počet miest odberu pre stále meranie vypočítaný tak, že sa bude brať do úvahy pravdepodobný režim šírenia znečistenia okolitého ovzdušia a potenciálne vystavenie ekosystémov a rastlinstva znečisťujúcim látkam.--------------------------------------------------PRÍLOHA VIIICIELE KVALITY ÚDAJOV A ZOSTAVENIE VÝSLEDKOV POSUDZOVANIA KVALITY OKOLITÉHO OVZDUŠIA1. Ciele kvality údajovProgramy, ktoré majú zabezpečiť kvalitu údajov sa riadia podľa nasledujúcich cieľov kvality údajov na dosiahnutie požadovanej presnosti posudzovacích metód, minimálne časové pokrytie a zber údajov merania:| Oxid siričitý, oxid dusičitý a oxidy dusíka | Tuhé znečisťujúce látky a olovo |Nepretržité meraniePresnosť | 15 % | 25 % |Minimálne zachytenie údajov | 90 % | 90 % |Indikatívne meraniaPresnosť | 25 % | 50 % |Minimálne zachytenie údajov | 90 % | 90 % |Minimálne časové pokrytie | 14 % (Jedno náhodné meranie týždenne, rovnomerne rozložené počas roka alebo osem týždňov rovnomerne rozložených počas roka) | 14 % (Jedno náhodné meranie týždenne, rovnomerne rozložené počas roka alebo osem týždňov rovnomerne rozložených počas roka) |VzorkovaniePresnosť:Hodinové priemery | 50 % – 60 % | |Denné priemery | 50 % | V súčasnosti nie je definované [1] |Ročné priemery | 30 % | 50 % |Odhad cieľaPresnosť: | 75 % | 100 % |Presnosť merania sa definuje v "Manuáli k vyjadreniu neistoty meraní" (ISO 1993) alebo v ISO 5725-1 "Presnosť (správnosť a numerická presnosť) meraní metód a výsledkov" (1994). Percentami v tabuľke sa uvádzajú jednotlivé merania vyjadrené ako priemer za príslušné obdobie určené pre jednotlivé limitné hodnoty, pre 95 % interval spoľahlivosti (stredná hodnota + dvakrát smerodajná odchýlka). Presnosť nepretržitých meraní by sa mala interpretovať ako taká, ktorú možno uplatniť v oblasti príslušnej limitnej hodnoty.Presnosť vzorkovania a objektívneho odhadu sa definuje ako maximálna odchýlka meraných a vypočítaných úrovní koncentrácií počas obdobia uvažovaného pre limitnú hodnotu, bez ohľadu na načasovanie udalostí.Požiadavky na minimálny zber údajov a časové pokrytie sa nevzťahujú na straty údajov spôsobené pravidelnou kalibráciou alebo normálnou údržbou prístrojov.Členské štáty môžu formou odchýlky používať náhodné merania miesto nepretržitých v prípade tuhých znečisťujúcich látok a olova, ak môžu preukázať Komisii, že presnosť v rámci 95 % intervalu spoľahlivosti vzhľadom na nepretržité meranie je do 10 %. Náhodné odbery vzoriek musia byť rovnomerne rozložené počas roka.II Výsledky posudzovania kvality okolitého ovzdušiaPre zóny a aglomerácie, v ktorých sa použijú na doplnenie iné zdroje informácií ako merania alebo ako jediné prostriedky posudzovania kvality okolitého ovzdušia, je potrebné zozbierať nasledujúce informácie:- opis realizovaného posudzovania,- použité konkrétne metódy, s odkazmi na opis metód,- zdroje údajov a informácií,- opis výsledkov, vrátane presností, a najmä rozsah všetkých oblastí, alebo ak je to relevantné, dĺžka cesty v zóne alebo aglomerácii, na ktorej koncentrácie presahujú limitnú(-é) hodnotu(-y), prípadne limitnú(-é) hodnotu(-y) plus platnú hranicu(-e) tolerancie a všetkých oblastí, v ktorých koncentrácie presahujú horný prah posudzovania alebo dolný prah posudzovania,- pre limitné hodnoty, ktorých cieľom je ochrana ľudského zdravia, obyvateľstvo potenciálne vystavené koncentráciám, ktoré presahujú limitnú hodnotu.Podľa možnosti by mali členské štáty zostaviť mapy, ktoré znázornia rozloženie koncentrácie v každej zóne a aglomerácii.III. NormalizáciaPre oxid siričitý a oxidy dusíka sa musí normalizovať objem pri teplote 293 oK a tlaku 101,3 kPa.[1] Každá zmena potrebná na prispôsobenie tohto bodu vedeckému a technickému pokroku sa prijme v súlade s postupom uvedeným v článku 12 ods. 2 smernice 96/62/ES.--------------------------------------------------PRÍLOHA IXREFERENČNÉ METÓDY POSUDZOVANIA KONCENTRÁCIÍ OXIDU SIRIČITÉHO, OXIDU DUSIČITÉHO A OXIDOV DUSÍKA, TUHÝCH ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK (PM10 A PM2,5) A OLOVAI. Referenčná metóda analýzy oxidu siričitého:ISO/FDIS 10498 (návrh normy) Ovzdušie – určenie oxidu siričitého – metóda ultrafialovej fluorescencie.Členský štát môže použiť inú metódu, ak preukáže, že dáva rovnaké výsledky ako vyššie uvedená metóda.II. Referenčná metóda analýzy oxidu dusičitého a oxidov dusíka:ISO 7996: 1985 Ovzdušie – určenie hmotnostných koncentrácií oxidov dusíka – chemiluminiscenčná metóda.Členský štát môže použiť inú metódu, ak preukáže, že dáva rovnaké výsledky ako vyššie uvedená metóda.III.A Referenčná metóda odberu vzoriek olova:Referenčná metóda odberu vzoriek olova je metóda opísaná v prílohe k smernici 82/884/EHS až do doby plnenia limitných hodnôt uvedených v prílohe IV k tejto smernici, potom bude referenčná metóda taká ako pre PM10 uvedená v časti IV tejto prílohy.Členský štát môže použiť inú metódu, ak sa preukáže, že dáva rovnaké výsledky ako vyššie uvedená metóda.III.B Referenčná metóda analýzy olovaISO 9855: 1993 Ovzdušie – určenie obsahu olova v aerosóloch z filtrov. Spektroskopická metóda atómovej absorpcie.Členský štát môže použiť inú metódu, ak preukáže, že dáva rovnaké výsledky ako vyššie uvedená metóda.IV. Referenčná metóda odberu vzoriek a merania PM10Referenčná metóda pre odber vzoriek a meranie PM10 je opísaná v EN 12341 "Kvalita ovzdušia – postup pre terénny test na dokázanie referenčnej rovnocennosti metód odberu vzoriek frakcie PM10 pre tuhé znečisťujúce látky". Princíp merania sa zakladá na zbere frakcie PM10 na filtri a gravimetrickom stanovení hmotnosti.Členský štát môže použiť inú metódu, ak preukáže, že dáva rovnaké výsledky ako vyššie uvedená metóda alebo každú inú metódu, pri ktorej môže preukázať, že je rovnocenná s referenčnou metódou. V tom prípade sa výsledky dosiahnuté touto metódu musia korigovať príslušným faktorom, aby sa získali výsledky rovnajúce sa tým, ktoré by sa boli dosiahli pri použití referenčnej metódy.Každý členský štát musí informovať Komisiu o metóde, ktorú použil pre odber vzoriek a meranie PM10. Komisia musí v čo najkratšom čase vykonať vzájomné porovnanie vzorkovania a meracích metód PM10, aby mohla poskytnúť informácie pre revíziu tejto smernice v zmysle článku 10.V. Provizórna referenčná metóda pre odber vzoriek a meranie PM2,5Komisia do 19. júla 2001 vydá po konzultácii s výborom, na ktorý sa odvoláva článok 12 smernice 96/62/EHS pokyny pre vhodnú provizórnu referenčnú metódu odberu vzoriek a stanovovania PM2,5.Členský štát môže použiť akúkoľvek inú metódu, ktorú bude považovať za vhodnú.Každý členský štát musí informovať Komisiu o metóde, ktorú použil pre odber vzoriek a meranie PM2,5. Komisia musí v čo najkratšom čase vykonať vzájomné porovnanie odberu vzoriek a metód merania PM2,5, aby mohla poskytnúť informácie pre revíziu tejto smernice v zmysle článku 10.VI. Referenčné vzorkovacie technikyV súčasnosti nie je možné konkretizovať referenčné vzorkovacie techniky. Všetky zmeny prispôsobujúce tento bod vedeckému a technickému pokroku sa musia prijať v súlade s postupom uvedeným v článku 12(2) smernice 96/62/ES.--------------------------------------------------