title: Smernica Komisie 94/79/ES z 21. decembra 1994, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/414/EHS o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31994L0079

Úradný vestník L 354 , 31/12/1994 S. 0016 - 0031 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 65 S. 0224  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 65 S. 0224

		Smernica Komisie 94/79/ESz 21. decembra 1994,ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/414/EHS o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trhKOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskych spoločenstiev,so zreteľom na smernicu Rady 91/414/EHS z 15. júla 1991 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh [1], ktorá bola naposledy zmenená a doplnená smernicou 94/43/ES [2], a najmä na jej článok 18(2),keďže prílohy II a III k smernici 91/414/EHS stanovili požiadavky na dokumentačné spisy, ktoré musí predložiť žiadateľ, pokiaľ ide o zaradenie účinnej látky do prílohy I a pre povolenie prípravku na ochranu rastlín;keďže v prílohách II a III je potrebné žiadateľom čo najpresnejšie uviesť všetky podrobnosti o požadovaných informáciách, ako sú okolnosti, podmienky a technické protokoly, podľa ktorých sa určité údaje musia vypracovať; keďže takéto ustanovenia by sa mali zaviesť hneď potom, ako budú dostupné, aby sa žiadateľom umožnilo uplatniť ich pri príprave ich dokladov;keďže teraz je možné zaviesť väčšiu presnosť, pokiaľ ide o požiadavky na údaje, ktoré sa týkajú toxikologických a metabolických štúdií na účinnej látke stanovených v oddiele 5 časti A prílohy II;keďže teraz je možné zaviesť väčšiu presnosť aj pokiaľ ide o požiadavky na údaje, ktoré sa týkajú toxikologických štúdií na prípravku na ochranu rastlín stanovených v oddieli 7 časti A prílohy II;keďže opatrenia ustanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre zdravie rastlín,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Smernica 91/414/EHS sa mení a dopĺňa takto:1. v časti A prílohy sa oddiel so záhlavím 5. Toxikologické a metabolické štúdie na účinnej látke nahrádza prílohou I k nej;2. v časti A prílohy III sa oddiel so záhlavím 7. Toxikologické štúdie nahrádza prílohou II k nej;3. Bod 1.2 úvodu k prílohám II a III sa nahrádza takto: "1.2 ak je to vhodné, zhromažďujú sa za použitia pokynov pre testy podľa poslednej prijatej verzie, ktorá je uvedená alebo opísaná v tejto prílohe; v prípade, ak sa štúdie začali predtým, ako úprava tejto prílohy nadobudla účinnosť, informácie sa budú zhromažďovať za použitia vhodných medzinárodne alebo vnútroštátne potvrdených pokynov pre testy, alebo ak neexistujú, za pomoci pokynov pre testy, ktoré prijal príslušný orgán";4. v bode 1.3 úvodu k prílohám II a III sa na konci textu dopĺňajú tieto slová: "najmä, ak sa v tejto prílohe uvádza odkaz na metódu EHS, ktorá spočíva v transpozícii metódy vypracovanej medzinárodnou organizáciou (napr. OECD), môžu členské štáty akceptovať, že potrebné informácie sa zhromaždia v súlade s poslednou verziou takejto metódy, ak na začiatku štúdií nebola ešte metóda EHS aktualizovaná;".Článok 2Členské štáty uvedú do platnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 31. januára 1996. Bezodkladne o tom budú informovať Komisiu.Keď členské štáty prijmú tieto ustanovenia, uvedú v nich odkaz na túto smernicu alebo ich takýto odkaz bude sprevádzať pri príležitosti ich úradného uverejnenia. Spôsob uvádzania takýchto odkazov si ustanovia členské štáty.Článok 3Táto smernica nadobúda účinnosť 1. februára 1995.Článok 4Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 21. decembra 1994Za KomisiuRené Steichenčlen Komisie[1] Ú. v. ES L 230, 19.8.1991, s. 1.[2] Ú. v. ES L 227, 1.9.1994, s. 31.--------------------------------------------------PRÍLOHA"5. TOXIKOLOGICKÉ A METABOLICKÉ ŠTÚDIEÚvodi) Poskytnuté informácie spoločne s tými, ktoré boli poskytnuté pre jeden alebo niekoľko prípravkov obsahujúcich účinnú látku, musia postačovať na to, aby bolo možné zhodnotiť riziká pre človeka súvisiace s manipuláciou a používaním prípravkov na ochranu rastlín, ktoré obsahujú účinnú látku, a riziko pre človeka, ktoré vzniká z reziduálnych stôp, ktoré ostávajú v potravinách a vo vode. Okrem toho musia byť poskytnuté informácie postačujúce na to, aby bolo možné:- rozhodnúť o tom, či sa daná účinná látka môže alebo nemôže zaradiť do prílohy I,- špecifikovať príslušné podmienky alebo obmedzenia, ktoré treba vziať do úvahy pri každom zaradení do prílohy I,- klasifikovať účinnú látku z hľadiska nebezpečnosti,- stanoviť relevantný prípustný denný príjem (PDP) pre človeka,- stanoviť prípustnú/é hladinu/y zaťaženia používateľa (AOEL),- určiť symboly nebezpečnosti, indikácie rizika a vety o rizikách a bezpečnom nakladaní na ochranu človeka, zvierat a životného prostredia, ktoré majú byť uvedené na obale (nádobách),- určiť príslušné opatrenia prvej pomoci, ako aj vhodné diagnostické a terapeutické opatrenia, ktoré treba dodržiavať v prípade otravy človeka, a- umožniť zhodnotenie, pokiaľ ide o povahu a rozsah rizík pre človeka, zvieratá (ktoré človek bežne kŕmi a chová alebo konzumuje) a riziká pre ostatné necieľové druhy stavovcov.ii) Je potrebné preskúmať všetky prípadné škodlivé účinky zistené počas bežných toxikologických vyšetrení (vrátane účinkov na orgány a zvláštne systémy, ako je imunotoxicita a neurotoxicita) a podať o nich správu a začať realizovať takéto doplňujúce štúdie, ktoré môžu byť potrebné na preskúmanie pravdepodobného príslušného mechanizmu, aby sa stanovili NOAEL (žiadne pozorované hladiny škodlivých účinkov) a aby sa zhodnotila významnosť takýchto účinkov, a podať o nich správu. Všetky dostupné biologické údaje a informácie, ktoré sú dôležité pre zhodnotenie toxikologického profilu testovanej látky, sa musia oznamovať.iii) V súvislosti s tým, aký vplyv môžu mať nečistoty na toxikologické správanie, je podstatné, aby sa v každej predkladanej štúdii poskytol podrobný opis (špecifikácia) použitého materiálu, ako je uvedené v oddieli 1 bod 11. Pri testoch by sa mala použiť účinná látka s takou špecifikáciou, aká sa má používať pri výrobe prípravkov, ktoré sa majú povoliť, okrem prípadov, keď sa vyžaduje alebo je povolený rádiooznačený materiál.iv) Keď sa výskumy realizujú za použitia účinnej látky vyrobenej v laboratóriu alebo v skúšobnej prevádzke, výskumy sa musia opakovať za použitia účinnej látky vyrobenej na účely toxikologického testovania a hodnotenia, až kým nebude možné potvrdiť, že použitý testovací materiál je v podstate ten istý. V prípade neistoty sa musia predložiť vhodné premosťovacie štúdie, ktoré majú slúžiť ako základ pre rozhodnutie o prípadnej potrebe opakovania výskumov.v) V prípade výskumov, v ktorých dávkovanie trvá dlhší čas, by sa pri dávkovaní mala prednostne použiť len jedna výrobná šarža účinnej látky, ak to jej stabilita povoľuje.vi) Pri všetkých štúdiách sa musí oznámiť skutočná dosiahnutá dávka v mg/kg telesnej váhy, ako aj v iných príslušných jednotkách. Keď sa použije dávkovanie prostredníctvom diéty, testovacia zložka sa musí v diéte rovnako rozdeliť.vii) Keď v dôsledku metabolizmu alebo iných procesov v ošetrovaných rastlinách alebo na nich alebo v dôsledku spracúvania ošetrovaných prípravkov obsahuje konečné rezíduum (ktorému budú spotrebitelia alebo pracovníci vystavení, ako je to definované v prílohe III odsek 7.2.3) látku, ktorá sama osebe nie je účinnou látkou a nie je identifikovaná ako metabolit u cicavcov, bude nevyhnutné realizovať výskumy toxicity na týchto zložkách koncového rezídua, až kým nebude možné preukázať, že vystavenie spotrebiteľa alebo pracovníka týmto látkam nepredstavuje vážne riziko pre zdravie. Toxikokinetické a metabolické štúdie týkajúce sa metabolitov a rozkladných produktov by sa mali uskutočňovať iba vtedy, keď sa výsledky toxicity metabolitov nedajú vyhodnotiť prostredníctvom dostupných výsledkov týkajúcich sa účinnej látky.viii) Spôsob aplikácie testovacej látky závisí od hlavných ciest expozície. V prípadoch, keď je expozícia hlavne prostredníctvom plynného skupenstva, bude vhodnejšie uskutočniť inhalačné štúdie namiesto orálnych.5.1. Výskumy absorpcie, distribúcie, vylučovania a metabolizmu u cicavcovV tejto oblasti sa môžu vyžadovať iba pomerne obmedzené údaje, ako je ďalej opísané, a zúžené iba na jeden testovací druh (spravidla potkan). Tieto údaje môžu poskytnúť informácie pri príprave a interpretácii následných testov toxicity. Nesmie sa však zabúdať na to, že informácie o medzidruhových rozdieloch môžu byť rozhodujúce pri extrapolácii údajov o zvieratách na človeka a informácie o preniknutí cez kožu, absorpcii, distribúcii, vylučovaní a metabolizme môžu by užitočné pri posudzovaní rizika pre používateľa. Nie je možné špecifikovať podrobné požiadavky na údaje vo všetkých oblastiach, keďže konkrétne presné požiadavky budú závisieť od výsledkov dosiahnutých pre každú konkrétnu testovaciu látku.Cieľ testu:Testy majú poskytnúť dostatok údajov na to, aby umožnili:- vyhodnotiť rýchlosť a rozsah absorpcie,- tkanivovú distribúciu a rýchlosť a rozsah vylučovania testovacej látky a príslušných metabolitov,- identifikáciu metabolitov a metabolickej cesty.Mal by sa preskúmať aj účinok veľkosti dávky na tieto parametre a to, či sú výsledky odlišné pri jednej dávke a pri opakovanej dávke.Okolnosti, za ktorých sa test vyžadujeMusí sa uskutočniť a oznámiť toxikokinetický výskum s jednou dávkou na potkanoch (perorálna aplikácia) najmenej pri dvoch dávkach rôznej veľkosti, ako aj toxikokinetický výskum s jednou dávkou na potkanoch (perorálna aplikácia) pri rovnakej veľkosti dávky. V niektorých prípadoch bude možno potrebné uskutočniť doplňujúce výskumy na iných druhoch (ako sú kozy alebo sliepky).Pokyny pre testSmernica Komisie 87/302/EHS z 18. novembra 1987, ktorá deviatykrát prispôsobuje technickému pokroku smernicu Komisie 67/548/EHS o aproximácii zákonov, nariadení a administratívnych ustanovení, ktoré sa týkajú klasifikácie, balenia a označovania nebezpečných látok [1], časť B, Toxikokinetika.5.2. Akútna toxicitaŠtúdie, údaje a informácie, ktoré sa majú poskytnúť a vyhodnotiť, musia byť postačujúce na to, aby umožnili identifikovať účinky po jednom vystavení účinnej látke, a najmä zistiť alebo indikovať:- toxicitu účinnej látky,- časový priebeh a charakteristiku účinkov s úplnými podrobnými údajmi o zmenách správania a o prípadných závažných patologických zisteniach post mortem,- kde je to možné, spôsob toxického pôsobenia a- relatívnu nebezpečnosť spojenú s rôznymi cestami expozície.Hoci sa dôraz musí klásť na odhad príslušných rozpätí toxicity, zhromaždené informácie musia umožniť aj klasifikáciu účinnej látky podľa smernice Rady 67/548/EHS. Informácie zhromaždené prostredníctvom testovania akútnej toxicity majú mimoriadnu hodnotu pri posudzovaní rizík, ktoré pravdepodobne nastanú v havarijných situáciách.5.2.1. Orálna toxicitaOkolnosti, za ktorých sa test vyžadujeAkútna orálna toxicita účinnej látky sa musí vždy oznamovať.Pokyny pre testTest sa musí vykonávať v súlade s prílohou k smernici Komisie 92/69/EHS z 31. júla 1992, ktorá sedemnástykrát prispôsobuje technickému pokroku smernicu Komisie 67/548/EHS o aproximácii zákonov, inych právnych predpisov a správnych opatrení, ktoré sa týkajú klasifikácie, balenia a označovania nebezpečných látok [2], metóda B1 alebo B1 bis.5.2.2. Perkutánna toxicitaOkolnosti, za ktorých sa vyžadujeAkútna perkutánna toxicita účinnej látky sa musí vždy oznamovať.Pokyny pre testMusia sa preskúmať lokálne aj systémové účinky. Test sa musí vykonať podľa metódy B3 zo smernice 92/69 EHS.5.2.3. Inhalačná toxicitaOkolnosti, za ktorých sa vyžadujeInhalačná toxicita účinnej látky sa musí oznámiť, keď účinná látka:- je plyn alebo tekutý plyn,- má sa použiť ako plynný dezinfekčný prostriedok,- má byť súčasťou dymotvorného prípravku alebo prípravku, ktorý uvoľňuje aerosól alebo paru,- má sa použiť so zahmlievacím zariadením,- má tlak pary < 1 x 10-2Pa a má byť súčasťou prípravkov, ktoré sa majú používať v uzavretých priestoroch, ako sú sklady alebo skleníky,- má byť súčasťou prípravkov, ktorými sú prášky obsahujúce významný podiel častíc o priemere < 50 μm (< 1 % na hmotnostný základ), alebo- má byť súčasťou prípravkov, ktoré sa majú aplikovať takým spôsobom, pri ktorom sa vytvára významný podiel častíc alebo kvapiek o priemere < 50 μm (< 1 % na hmotnostný základ).Pokyny pre testTest sa musí vykonať podľa metódy B2 zo smernice 92/69/EHS.5.2.4. Dráždenie kožeCieľ testuSkúška určí potenciál účinnej látky dráždiť kožu vrátane potenciálnej zvratnosti pozorovaných účinkov.Okolnosti, za ktorých sa test vyžadujeDráždivosť kože sa pri účinnej látke musí stanoviť vždy okrem prípadu, kde je pravdepodobné, ako je to uvedené v pokynoch pre test, že vážne účinky na kožu sa môžu preukázať alebo že účinky sa dajú vylúčiť.Pokyny pre testTest sa musí uskutočniť podľa metódy B4 zo smernice 92/69/EHS.5.2.5. Dráždivosť očíCieľ testuSkúška určí potenciál účinnej látky dráždiť oči vrátane potenciálnej zvratnosti pozorovaných účinkov.Okolnosti, za ktorých sa test vyžadujeDráždivosť očí sa pri účinnej látke musí stanoviť vždy okrem prípadu, kde je pravdepodobné, ako je to uvedené v pokynoch pre test, že môžu vzniknúť vážne účinky na oči.Pokyny pre testDráždivosť očí sa musí stanoviť podľa metódy B5 zo smernice 92/69/EHS.5.2.6. Senzibilizácia kožeCieľ testuTest poskytne dostatočné informácie pre posúdenie potenciálu účinnej látky vyvolať reakcie senzibilizácie kože.Okolnosti, za ktorých sa test vyžadujeTest sa musí uskutočniť vždy okrem prípadu, keď je daná látka známa ako senzibilizátor.Pokyny pre testTest sa musí uskutočniť podľa metódy B6 zo smernice 92/69/EHS.5.3. Krátkodobá toxicitaKrátkodobé výskumy toxicity musia byť zamerané na poskytovanie informácií týkajúcich sa množstva účinnej látky, ktoré v podmienkach štúdie možno tolerovať bez toxických účinkov. Také výskumy poskytujú užitočné údaje o rizikách pre tých, ktorí prichádzajú do styku s prípravkami obsahujúcimi účinnú látku a používajú ich. Najmä krátkodobé výskumy poskytujú základný pohľad na prípadné kumulatívne pôsobenie účinnej látky, ako aj na riziká pre pracovníkov, ktorí im môžu byť intenzívne vystavení. Okrem toho krátkodobé výskumy poskytujú informácie užitočné pre navrhovanie výskumov chronickej toxicity.Výskumy, údaje a informácie, ktoré sa majú uvádzať a vyhodnocovať, musia postačovať na to, aby umožňovali identifikáciu účinkov po opakovanom vystavení účinnej látke, a najmä na to, aby určili:- vzťah medzi dávkou a škodlivými účinkami,- toxicitu účinnej látky a tam, kde je to možné, aj NOAEL- cieľové orgány, kde je to dôležité,- časový priebeh a charakteristiky účinkov otrávenia s úplnými podrobnosťami o zmenách v správaní a možných rozsiahlych patologických nálezoch po smrti,- vzniknuté špecifické toxické účinky a patologické zmeny,- tam, kde je to dôležité, pretrvanie a zvratnosť určitých pozorovaných toxických účinkov po prerušení dávkovania,- kde je to možné, spôsob toxickej činnosti a- relatívne riziko súvisiace s rôznymi cestami expozície.5.3.1. Orálny 28-dňový výskumOkolnosti, za ktorých sa test vyžadujeHoci vykonávanie 28-dňových výskumov nie je povinné, tieto môžu byť užitočné ako testy na zistenie rozsahu. Ich realizácia sa musí oznamovať, pretože tieto výsledky môžu mať čiastkovú hodnotu pri určovaní adaptačných reakcií, ktoré môžu ostať skryté pri výskumoch chronickej toxicity.Pokyny pre testTest sa musí uskutočniť podľa metódy B7 zo smernice 92/69/EHS.5.3.2. Orálny 90-dňový výskumOkolnosti, za ktorých sa test vyžadujeKrátkodobá orálna toxicita (90 dní) účinnej látky na potkanoch aj psoch sa musí vždy oznámiť. Keď existuje dôkaz, že pes je významne citlivejší, a keď je pravdepodobné, že takéto údaje budú mať význam pri extrapolácii získaných výsledkov na človeka, musí sa uskutočniť a oznámiť 12-mesačný výskum toxicity na psoch.Pokyny pre testSmernica 87/302/EHS, časť B, test na subchronickú orálnu toxicitu.5.3.3. Iné testyOkolnosti, za ktorých sa test vyžadujeDoplňujúce perkutánne výskumy môžu byť užitočné pre zhodnotenie expozície používateľa.Pre prchavé látky (tlak pary < 10-2 Pa) sa vyžaduje znalecký posudok, aby sa rozhodlo, či sa krátkodobé výskumy majú uskutočniť orálnou alebo inhalačnou expozíciou.Pokyny pre test- 28-dňový dermálny: metóda B9 zo smernice 92/69/EHS,- 90-dňový dermálny: smernica 87/302/EHS, časť B, výskum subchronickej dermálnej toxicity,- 28-dňový inhalačný: metóda B8 zo smernice 92/69/EHS,- 90-dňový inhalačný: smernica 87/302/EHS, časť B, výskum subchronickej dermálnej toxicity,5.4. Testovanie génotoxicityCieľ testuTieto výskumy sú cenné pre:- predpovedanie génotoxického potenciálu,- skorú identifikácii génotoxických karcinogénov,- objasnenie mechanizmu činnosti niektorých karcinogénov.Aby sa predišlo reakciám, ktoré sú umelo vyvolanými stavmi testovacieho systému, nesmú sa použiť nadmerné toxické dávky ani pri testoch in vivo, ani pri testoch in vitro na určenie mutagenocity. Takýto prístup by sa mal považovať za všeobecný pokyn. Je dôležité, aby sa pri výbere ďalších testov, ktoré budú závislé od interpretácie výsledkov na každom stupni, prijal flexibilný prístup.5.4.1. Výskumy in vitroOkolnosti, za ktorých sa test vyžadujeVždy sa musia vykonať testy mutagenocity in vitro (bakteriálna skúška na mutáciu génu, skúška na klastogenocitu v bunkách cicavcov a skúška na mutáciu génu v bunkách cicavcov).Pokyny pre testPrijateľné pokyny pre test sú:Metóda B14 zo smernice 92/69/EHS — skúška na zvratnú mutáciu Salmonelly TyphimuriumMetóda B10 zo smernice 92/69/EHS — cytogenetický test in vitro na cicavcochSmernica 87/302/EHS, časť B — skúška na mutáciu génu v bunkách cicavcov5.4.2. Výskumy in vivo v somatických bunkáchOkolnosti, za ktorých sa test vyžadujeAk sú všetky výsledky výskumov in vitro negatívne, musí sa urobiť ďalšie testovanie, pričom sa zoberú do úvahy ďalšie dôležité dostupné informácie (vrátane toxikokonetických, toxikodynamických a fyzikálno-chemických údajov a údajov o analogických látkach). Test sa môže urobiť ako výskum in vivo alebo ako výskum in vitro, pričom sa využije odlišný metabolizujúci systém ako je ten, ktorý bol použitý predtým, respektíve ako sú tie, ktoré boli použité predtým.Ak je výsledok cytogenetického testu in vitro pozitívny, musí sa urobiť test in vivo, pričom sa využijú somatické bunky (analýza metafázy v kostnej dreni hlodavcov alebo mikronukleárny test na hlodavcoch).Ak žiaden z výsledkov testov génovej mutácie in vitro nie je pozitívny, musí sa urobiť test in vivo, aby sa zistila neplánovaná syntéza DNA, alebo sa musí urobiť škvrnový test na myšiach.Pokyny pre testPrijateľné pokyny pre test sú:Metóda B12 zo smernice 92/69/EHS — mikronukleárny test,Smernica 87/302/EHS, časť B — škvrnový test na myšiach,Metóda B11 zo smernice 92/69/EHS — cytogenetický test kostnej drene in vivo na cicavcoch, analýza chromozómov.5.4.3. Výskumy in vivo v zárodočných bunkáchOkolnosti, za ktorých sa test vyžadujeV prípade, že ktorýkoľvek výsledok výskumu in vivo v somatických bunkách je pozitívny, môže byť opodstatnený výskum in vivo účinkov v zárodočných bunkách. Potreba uskutočniť tieto testy sa bude musieť zvažovať podľa jednotlivých prípadov, pričom sa zohľadnia iné informácie o toxikokinetike, použití a o očakávanej expozícii. Boli by potrebné vhodné testy na zistenie vzájomného pôsobenia s DNA (ako je test dominantnej letálnej mutácie), aby sa sledoval stupeň zdedených účinkov, a prípadne, aby sa urobilo kvantitatívne zhodnotenie dedičných účinkov. Pripúšťa sa, že použitie kvantitatívnych výskumov by vzhľadom na svoju zložitosť malo byť náležite opodstatnené.5.5. Dlhodobá toxicita a karcinogénnosťCieľ testuDlhodobé výskumy, ktoré sa uskutočnili a boli oznámené, musia spolu s ostatnými relevantnými údajmi a informáciami postačovať nato, aby umožnili identifikáciu účinkov po opakovanom vystavení účinnej látke, a najmä nato, aby:- určili škodlivé účinky v dôsledku vystavenia účinnej látke,- kde je to dôležité, určili cieľové orgány,- stanovili vzťah medzi dávkou a reakciou,- určili zmeny v toxických príznakoch a pozorovaných prejavoch,- určili NOAEL.Podobne musia výskumy karcinogénnosti spolu s ostatnými relevantnými údajmi a informáciami o účinnej látke postačovať na zhodnotenie rizík pre ľudí po opakovanom vystavení účinnej látke a najmä nato, aby:- určili škodlivé účinky v dôsledku vystavenia účinnej látke,- určili druhovú a orgánovú špecifickosť vyvolaných nádorov,- stanovili vzťah medzi dávkou a reakciou,- určili pri negénotixických karcinogénoch maximálnu dávku, ktorá nevyvoláva žiaden škodlivý účinok (prahová dávka).Okolnosti, za ktorých sa test vyžadujeMusí sa určiť dlhodobá toxicita a karcinogénnosť všetkých účinných látok. Ak sa za výnimočných okolností vyhlási, že takéto testovanie nie je potrebné, musí byť toto vyhlásenie plne opodstatnené, t. j. že toxikokinetické údaje preukazujú, že nedochádza k absorpcii účinnej látky z čriev, cez kožu alebo cez pulmonálnu sústavu.Podmienky testuDlhodobý výskum orálnej toxicity a karcinogénnosti (dva roky) účinnej látky sa musí uskutočniť za použitia potkana ako pokusného druhu; tieto výskumy je možné kombinovať.Výskum karcinogénnosti sa musí uskutočniť za použitia myši ako pokusného druhu.Ak sa navrhne negénotoxický mechanizmus karcinogénnosti, musí sa predložiť náležito odôvodnený prípad podložený príslušnými experimentálnymi údajmi vrátane takých, ktoré sú nevyhnutné na objasnenie prípadných zapojených mechanizmov.Zatiaľ čo štandardné referenčné body pre reakcie na ošetrenie sú súčasné kontrolné údaje, historické kontrolné údaje môžu byť nápomocné pri interpretácii konkrétnych výskumov karcinogénnosti. Ak sa historické kontrolné údaje predkladajú, musia byť z rovnakého druhu alebo kmeňa chovaného za podobných podmienok a mali by byť zo súčasných výskumov. Informácie o historických kontrolných údajoch musia zahrnovať:- identifikáciu druhu a kmeňa, názov dodávateľa a identifikáciu špecifickej kolónie, ak má dodávateľ viac ako jednu zemepisnú oblasť,- názov laboratória a dátumy realizácie výskumu,- opis všeobecných podmienok, za akých sa zvieratá chovali, vrátane typu alebo druhu diéty a kde je to možné, skonzumované množstvo,- približný vek (v dňoch) pokusných zvierat na začiatku výskumu a v čase zabitia alebo smrti,- opis pozorovanej vzorky úmrtnosti kontrolnej skupiny v priebehu a na konci výskumu a iné sprievodné pozorovania (napr. ochorenia, infekcie),- názov laboratória a mená vedcov uskutočňujúcich pokusy, ktorí sú zodpovední za zhromažďovanie a interpretáciu patologických údajov výskumu,- špecifikácia povahy nádorov, ktoré sa mohli skombinovať, aby sa získali všetky údaje o výskyte.Testované dávky vrátane najvyšších testovaných dávok sa musia vyberať na základe výsledkov krátkodobého testovania a, ak je to v čase plánovania príslušných výskumov možné, na základe metabolických a toxikokinetických údajov. Najvyššia hladina dávky pri výskume karcinogénnosti by mala vyvolať príznaky minimálnej toxicity, ako je slabé zníženie priberania telesnej hmotnosti (menej ako 10 %), bez spôsobenia odumierania tkaniva alebo metabolickej saturácie a bez podstatnej zmeny dĺžky života kvôli iným účinkom ako sú nádory. Ak sa dlhodobý výskum toxicity uskutočňuje samostatne, najvyššia dávka by mala spôsobiť určité príznaky toxicity bez toho, aby spôsobovala nadmernú letalitu. Vyššie dávky vyvolávajúce nadmernú toxicitu sa nepovažujú za relevantné pre hodnotenie, ktoré sa má uskutočniť.Pri zhromažďovaní údajov a zostavovaní správ sa nesmie spájať výskyt benígnych a malígnych nádorov, ak neexistuje jasný dôkaz o zmene benígnych nádorov na malígne po určitom čase. Obdobne sa na účely podávania hlásenia nesmú spájať rozdielne, nesúvisiace nádory, či už benígne alebo malígne, ktoré sa vyskytujú v tom istom orgáne. Aby sa zabránilo nedorozumeniam, v názvosloví a podávaní správ o nádoroch sa má používať terminológia, ktorú vypracovala Americká spoločnosť toxikologických patológov [3] alebo Hannoverský katalóg nádorov (RENI).Je veľmi dôležité, aby biologický materiál odobratý na histopatologické vyšetrenie zahrnoval materiál, ktorý poskytne ďalšie informácie o léziách zistených pri makroskopickom patologickom vyšetrení. Keď je to relevantné pre objasnenie mechanizmu pôsobenia a je to dostupné, musia sa uskutočniť a oznámiť špeciálne histologické (škvrnové) metódy, histochemické metódy a elektromikroskopické vyšetrenia.Pokyny pre testVýskumy sa musia uskutočniť v súlade s časťou B smernice 87/302/EHS — test chronickej toxicity, test karcinogénnosti alebo kombinovaný test chronickej toxicity/karcinogénnosti.5.6. Reprodukčná toxicitaŠkodlivé reprodukčné účinky sú dvoch základných typov:- poškodenie mužskej alebo ženskej plodnosti a- účinky na normálny vývoj potomstva (vývojová toxicita).Musia sa preskúmať a oznámiť prípadné účinky na všetky aspekty reprodukčnej fyziológie u mužov aj u žien, ako aj prípadné účinky na prenatálny a postnatálny vývoj. Ak sa za výnimočných okolností vyhlási, že takéto testovanie nie je potrebné, takéto vyhlásenie musí byť plne opodstatnené.Zatiaľ čo štandardný referenčný bod pre reakcie na ošetrenie sú súčasné kontrolné údaje, historické kontrolné údaje môžu byť nápomocné pri interpretácii konkrétnych výskumov karcinogénnosti. Ak sa historické kontrolné údaje predkladajú, musia byť z rovnakého druhu alebo kmeňa chovaného za podobných podmienok a mali by byť zo súčasných výskumov. Informácie o historických kontrolných údajoch musia zahrnovať:- identifikáciu druhu a kmeňa, názov dodávateľa a identifikáciu špecifickej kolónie, ak má dodávateľ viac ako jednu zemepisnú oblasť,- názov laboratória a dátumy realizácie výskumu,- opis všeobecných podmienok, za akých sa zvieratá chovali, vrátane typu alebo druhu diéty, a kde je to možné, skonzumované množstvo,- približný vek v dňoch pokusných zvierat na začiatku výskumu a v čase zabitia alebo smrti,- opis pozorovanej vzorky úmrtnosti kontrolnej skupiny v priebehu a na konci výskumu a iné sprievodné pozorovania (napr. ochorenia, infekcie),- názov laboratória a mená vedcov uskutočňujúcich pokusy, ktorí sú zodpovední za zhromažďovanie a interpretáciu toxikologických údajov výskumu.5.6.1. Viacgeneračné výskumyCieľ testuOznámené výskumy spolu s ostatnými relevantnými údajmi a informáciami o účinnej látke musia byť dostatočné na to, aby umožnili identifikáciu účinkov po opakovanom vystavení účinnej látke, a najmä na to, aby:- určili priame a nepriame účinky na reprodukciu v dôsledku vystavenia účinnej látke,- určili akékoľvek zosilnenie všeobecných toxických účinkov (zaznamenaných počas krátkodobého testovania a testovania chronickej toxicity),- stanovili vzťah medzi dávkou a reakciou na zistenie zmien v pozorovaných toxických príznakoch a prejavoch,- určili NOAEL.Okolnosti, za akých sa test vyžadujeVýskum reprodukčnej toxicity na potkanoch najmenej dvoch generácií sa musí vždy oznámiť.Pokyny pre testTesty sa musia vykonávať v súlade so smernicou 87/302/EHS časť B, dvojgeneračný test reprodukčnej toxicity. Okrem toho sa musí oznamovať orgánová hmotnosť rozmnožovacích orgánov.Doplňujúce výskumyKeď je to potrebné pre lepšiu interpretáciu účinkov na reprodukciu a pokiaľ nie sú takéto informácie ešte k dispozícii, bude možno potrebné uskutočniť doplňujúce výskumy na účel poskytnutia týchto informácií:- samostatné výskumy samcov a samičiek,- trojzložkové vzorky,- dominantné letálne skúšky na mužskú plodnosť,- krížové skúšky liečených samcov s neliečenými samičkami a naopak,- účinky na spermatogenézu,- účinky na oogenézu,- motilita, mobilita a morfológia spermií,- vyšetrenie hormonálnej aktivity.5.6.2. Výskumy vývojovej toxicityCieľ testuOznámené výskumy spolu s ostatnými relevantnými údajmi a informáciami o účinnej látke musia byť dostatočné na to, aby umožňovali vyhodnotiť účinky na embryonálny a fetálny vývoj po opakovanom vystavení účinnej látke, a musia byť dostatočné najmä na to, aby:- určili priame a nepriame účinky na embryonálny a fetálny vývoj v dôsledku vystavenia účinnej látke,- určili akúkoľvek materskú toxicitu,- stanovili vzťah medzi pozorovanými reakciami a dávkou u matky aj u potomka,- určili zmeny v pozorovaných toxických príznakoch a prejavoch- určili NOAEL.Okrem toho testy poskytnú doplňujúce informácie o každom zvýšení všeobecných toxických účinkov na gravidné zvieratá.Okolnosti, za ktorých sa test vyžadujeTesty sa musia uskutočniť vždy.Podmienky testuVývojová toxicita sa musí stanoviť pre potkany aj zajace orálnou cestou. Znetvorenie a úchylky sa majú oznamovať oddelene. V správe sa musí uviesť glosár terminológie a diagnostických zásad pre malformácie a úchylky.Pokyny pre testTesty sa musia uskutočňovať v súlade so smernicou 87/302/EHS časť B, test teratogénnosti — hlodavce a nehlodavce.5.7. Výskumy oneskorenej neurotoxicityCieľ testuTento test poskytne dostatok údajov na vyhodnotenie toho, či by účinná látka mohla vyvolať oneskorenú neurotoxicitu po akútnej expozícii.Okolnosti, za ktorých sa test vyžadujeTieto výskumy sa musia uskutočňovať na látkach, ktoré majú podobnú alebo príbuznú štruktúru s látkami, ktoré sú schopné navodiť oneskorenú neurotoxicitu, ako sú organofosfáty.Pokyny pre testTest sa musí uskutočniť v súlade s pokynom 418 OECD.5.8. Ostatné toxikologické výskumy5.8.1. Výskumy toxicity metabolitov uvedených v odseku vii) úvoduDoplňujúce výskumy sa bežne nevyžadujú, ak sa vzťahujú na iné ako účinne látky.Rozhodnutia o potrebe doplňujúcich výskumov sa musia prijímať zvlášť pre každý konkrétny prípad.5.8.2. Doplňujúce výskumy účinnej látkyV určitých prípadoch môže byť potrebné vykonať doplňujúce výskumy pre ďalšie objasnenie pozorovaných účinkov. Tieto výskumy by mohli zahrnovať:- výskumy absorpcie, distribúcie, vylučovania a metabolizmu,- výskumy neurotoxického potenciálu,- výskumy imunotoxického potenciálu,- výskumy iných ciest aplikácie.Rozhodnutia o potrebe doplňujúcich výskumov sa musia prijímať zvlášť pre každý konkrétny prípad, pričom sa zohľadnia výsledky dostupných toxikologických a metabolických výskumov a najdôležitejších ciest expozície.Požadované výskumy sa musia navrhovať individuálne s ohľadom na konkrétne parametre, ktoré sa majú preskúmať, a s ohľadom na ciele, ktoré sa majú dosiahnuť.5.9. Lekárske údajeKde je to možné a bez toho, aby to malo vplyv na ustanovenia článku 5 smernice Rady 80/1107/EHS z 27. novembra 1980 o ochrane pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s chemickými, fyzikálnymi a biologickými faktormi pri práci [4], musia sa predložiť praktické údaje a informácie, ktoré sú relevantné pre rozpoznanie symptómov otravy a o účinnosti prvej pomoci a terapeutických opatrení. Mali by sa poskytnúť špecifickejšie odkazy na vyšetrenia antitoxickej farmakológie alebo bezpečnostnej farmakológie za použitia zvierat. Kde je to dôležité, mala by sa vyšetriť účinnosť prípadných protijedov.Osobitný význam majú údaje a informácie týkajúce sa účinkov expozície človeka, ak sú dostupné a majú potrebnú kvalitu, pri potvrdzovaní platnosti realizovaných extrapolácií a dosiahnutých záverov pokiaľ ide o cieľové orgány, vzťahy medzi dávkou a reakciou a zvratnosť toxických účinkov. Takéto údaje je možné zhromažďovať po náhodnej expozícii alebo expozícii v zamestnaní.5.9.1. Lekársky dohľad nad personálom výrobného podnikuMusia sa predkladať správy o programoch ochrany práce doložené podrobnými informáciami o návrhu programu, o vystavení účinnej látke a o vystavení iným chemikáliám. Kde je to možné, takéto správy by mali obsahovať údaje týkajúce sa mechanizmu pôsobenia účinnej látky. Kde je to vhodné, tieto správy budú zahrnovať údaje od osôb exponovaných vo výrobných podnikoch alebo po aplikácii účinnej látky (napr.: pri skúškach výkonnosti).Musia sa predložiť dostupné informácie o precitlivenosti vrátane alergických reakcií pracovníkov a ostatných osôb vystavených účinnej látke a kde je to relevantné, podrobné údaje o každom výskyte hypersenzitivity. Poskytnuté informácie by mali zahrnovať podrobnosti o frekvencii, hladine a trvaní expozície, pozorované symptómy a iné dôležité klinické informácie.5.9.2. Priame pozorovanie, napr.: klinické prípady a prípady otravySprávy, ktoré sú k dispozícii z dostupnej literatúry a ktoré sa týkajú klinických prípadov a prípadov otravy, ak pochádzajú z odborných časopisov alebo úradných správ, sa musia predložiť spolu so správami z výskumov, ktoré sa uskutočnili následne. Takéto správy by mali obsahovať úplný opis povahy, hladiny a trvania expozície, ako aj pozorované symptómy, prvú pomoc a použité terapeutické opatrenia a vykonané pozorovania a merania. Súhrnné a teoretické informácie nemajú význam.Ak je takáto dokumentácia doložená potrebnou úrovňou podrobných údajov, môže mať konkrétny význam pri potvrdení platnosti extrapolácií údajov o zvieratách na človeka a pri identifikácii neočakávaných škodlivých účinkov, ktoré sú špecifické pre ľudí.5.9.3. Pozorovania expozície populácie vo všeobecnosti a v prípade potreby epidemiologické výskumyAk sú epidemiologické výskumy dostupné a doložené údajmi o hladinách a trvaní expozície a boli uskutočnené podľa uznaných noriem [5], majú svoj konkrétny význam a musia sa predložiť.5.9.4. Diagnostika otravy (určenie účinnej látky, metabolitov), špecifické príznaky otravy, klinické testyKeď je k dispozícii podrobný opis klinických príznakov a symptómov otravy vrátane skorých príznakov a symptómov a úplné podrobné údaje klinických testov, ktoré sú užitočné pre diagnostické účely, musí sa poskytnúť a musí obsahovať podrobné údaje o príslušných časových priebehoch, ktoré sa týkajú prijatia potravy, dermálnej expozície alebo inhalácie rôznych množstiev účinnej látky.5.9.5. Navrhovaná liečba: opatrenia prvej pomoci, protijedy, lekárske ošetrenieMusia sa zabezpečiť opatrenia prvej pomoci, ktoré sa majú použiť v prípade otravy (skutočnej aj domnelej) a v prípade infikovania očí.Musia sa úplne opísať liečebné postupy, ktoré sa majú použiť v prípade otravy alebo infikovania očí, vrátane použitia protijedov, kde je to potrebné. Kde je to relevantné, musia sa poskytnúť informácie založené na praktických skúsenostiach, ak existujú a sú dostupné, a v ostatných prípadoch informácie vychádzajúce z teoretických základov, ktoré sa týkajú účinnosti alternatívnych liečebných postupov. Musia sa opísať kontraindikácie spojené s konkrétnymi postupmi, najmä tie, ktoré sa týkajú "všeobecných lekárskych problémov" a podmienok.5.9.6. Očakávané účinky otravyAk sú známe očakávané účinky a trvanie týchto účinkov po otrávení, musia sa opísať a musia zahrnovať vplyv:- typu, hladiny a trvania expozície alebo prijatia potravy a- rozdielne časové obdobia medzi expozíciou alebo prijatím potravy a začatím liečby.5.10. Súhrn toxicity cicavcov a celkové hodnotenieMusí sa predložiť súhrn všetkých údajov a informácií uvedených v odsekoch 5.1. až 5.10. a musí obsahovať podrobné a kritické vyhodnotenie týchto údajov z hľadiska príslušných hodnotiacich a rozhodovacích kritérií a pokynov so zvláštnym odkazom na riziká pre človeka a zvieratá, ktoré môžu vzniknúť alebo ku ktorým dochádza, a rozsah, kvalitu a spoľahlivosť databázy.Kde je to relevantné, musí sa v zmysle zistení týkajúcich sa analytického profilu dávok účinnej látky (odsek 1.11) a akýchkoľvek premosťovacích výskumov (odsek 5 iv)) obhájiť významnosť údajov, ktoré boli predložené na vyhodnotenie toxikologického profilu vyrobenej účinnej látky.Na základe vyhodnotenia databázy a príslušných kritérií a pokynov pre rozhodovanie sa musia predložiť odôvodnenia pre NOAEL (žiadne pozorované hladiny škodlivých účinkov) navrhované pre každý príslušný výskum.Na základe týchto údajov sa musia predložiť vedecky odôvodnené návrhy pre stanovenie PDP a AOEL pre účinnú látku."[1] Ú. v. ES L 133, 30.5.1988, s. 1.[2] Ú. v. ES L 383A, 29.12.1992, s. 1.[3] Štandardizovaný systém názvoslovia a diagnostických kritérií — pokyny pre toxikologickú patológiu[4] Ú. v. ES L 327, 3.12.1980, s. 8.[5] Pokyny pre správne epidemiologické praktické postupy pre pracovný a environmentálny výskum, ktoré vypracovala Epidemiologická pracovná skupina Asociácie chemických výrobcov ako súčasť Centra pre epidemiologický výskum a informácie (ERIC), skúšobný projekt, 1991.--------------------------------------------------PRÍLOHA II"7. TOXIKOLOGICKÉ VÝSKUMYPre správne vyhodnotenie toxicity prípravkov by mali byť k dispozícii dostatočné informácie o akútnej toxicite, dráždivosti a senzibilizácii účinnej látky. Ak je to možné, mali by sa predložiť doplňujúce informácie o spôsobe toxického pôsobenia, o toxikologickom profile a všetkých ostatných známych toxikologických aspektoch účinnej látky.V súvislosti s vplyvom, aký môžu mať nečistoty a iné zložky na toxikologické správanie, je dôležité, aby sa pre každý predkladaný výskum poskytol podrobný opis (špecifikácia) použitého materiálu. Musia sa uskutočniť testy za použitia prípravku na ochranu rastlín, ktorý sa má povoliť.7.1. Akútna toxicitaVýskumy, údaje a informácie, ktoré sa majú poskytnúť a vyhodnotiť, musia byť postačujúce na to, aby umožňovali identifikáciu účinkov po jednom vystavení prípravku na ochranu rastlín, ktorý sa má posúdiť, a najmä zistiť alebo indikovať:- toxicitu prípravkov na ochranu rastlín,- toxicitu prípravku na ochranu rastlín vo vzťahu k účinnej látke,- časový priebeh a charakteristiku účinkov s úplnými podrobnými údajmi o zmenách správania a o prípadných závažných patologických zisteniach post mortem,- kde je to možné, spôsob toxického pôsobenia a- relatívnu nebezpečnosť spojenú s rôznymi cestami expozície.Hoci sa dôraz musí klásť na odhad príslušných rozpätí toxicity, zhromaždené informácie musia umožniť aj klasifikáciu prípravku na ochranu rastlín podľa smernice Rady 78/631/EHS. Informácie zhromaždené prostredníctvom testovania akútnej toxicity majú mimoriadnu hodnotu pri posudzovaní rizík, ktoré pravdepodobne nastanú v havarijných situáciách.7.1.1. Orálny testOkolnosti, za ktorých sa test vyžadujeVždy by sa mal uskutočniť test akútnej orálnej toxicity, ak žiadateľ nemôže uspokojivo preukázať príslušnému orgánu, že sa môže uplatniť článok 3.2 smernice Rady 78/631/EHS.Pokyny pre testTest sa musí urobiť podľa metódy B.1 alebo B.1 bis zo smernice 92/69/EHS.7.1.2. Perkutánny testOkolnosti, za ktorých sa test vyžadujeTest na akútnu perkutánnu toxicitu by sa mal uskutočniť vždy, ak žiadateľ nemôže uspokojivo preukázať príslušnému orgánu, že sa môže uplatniť článok 3.2 smernice 78/631/EHS.Pokyny pre testTest sa musí uskutočniť podľa metódy B3 zo smernice 92/69/EHS.7.1.3. InhaláciaCieľ testuTest určí inhalačnú toxicitu prípravkov na ochranu rastlín alebo výparov, ktoré produkuje, pre potkany.Okolnosti, za ktorých sa test vyžadujeTest sa musí uskutočniť, keď prípravok na ochranu rastlín:- je plyn alebo tekutý plyn,- je zmes produkujúca výpary alebo plynný dezinfekčný prostriedok,- používa sa so zahmlievacím zariadením,- prípravok, ktorý uvoľňuje paru,- aerosól,- prášok obsahujúci významný podiel častíc o priemere < 50 μm (< 1 % na hmotnostný základ),- má sa aplikovať z lietadla v prípadoch, keď je vystavenie inhalácii dôležité,- obsahuje účinnú látku s tlakom pary < 1 x 10-2 Pa a má sa používať v uzavretých priestoroch, ako sú sklady alebo skleníky,- má sa aplikovať takým spôsobom, pri ktorom sa vytvára významný podiel častíc alebo kvapiek o priemere < 50 μm (< 1 % na hmotnostný základ).Pokyny pre testTest sa musí vykonať podľa metódy B2 zo smernice 92/69/EHS.7.1.4. Dráždenie kožeCieľ testuTest určí potenciál prípravku na ochranu rastlín dráždiť kožu vrátane potenciálnej zvratnosti pozorovaných účinkov.Okolnosti, za ktorých sa test vyžadujeDráždivosť kože sa pri prípravku na ochranu rastlín musí stanoviť vždy okrem prípadu, kde je pravdepodobné, ako je to uvedené v pokynoch pre test, že vážne účinky na kožu sa môžu preukázať alebo že účinky sa dajú vylúčiť.Pokyny pre testTest sa musí uskutočniť podľa metódy B4 zo smernice 92/69/EHS.7.1.5. Dráždenie očíOkolnosti, za ktorých sa test vyžadujeTest určí potenciál prípravku na ochranu rastlín dráždiť oči vrátane potenciálnej zvratnosti pozorovaných účinkov.Cieľ testuTesty na dráždivosť očí sa musia uskutočniť vždy okrem prípadu, keď je pravdepodobné, ako je to uvedené v pokynoch pre test, že môže dôjsť k vážnym účinkom na oči.Pokyny pre testDráždivosť očí sa musí stanoviť podľa metódy B5 zo smernice 92/69/EHS.7.1.6. Senzibilizácia kožeCieľ testuTest poskytne dostatočné informácie pre posúdenie potenciálu prípravku na ochranu rastlín vyvolať reakcie senzibilizácie kože.Okolnosti, za ktorých sa test vyžadujeTest sa musí uskutočniť vždy okrem prípadu, keď je o účinnej látke/účinných látkach alebo jej/ich zložkách známe, že majú senzibilizačné vlastnosti.Pokyny pre testTest sa musí uskutočniť podľa metódy B6 zo smernice 92/69/EHS.7.1.7. Doplňujúce výskumy pre kombinácie prípravkov na ochranu rastlínCieľ testuV určitých prípadoch môže byť potrebné uskutočniť testy uvedené v bodoch 7.1.1. až 7.1.6 pre kombináciu prípravkov na ochranu rastlín, kde sa podľa označenia na prípravku požaduje, aby sa pri použití prípravku na ochranu rastlín tento kombinoval s inými prípravkami na ochranu rastlín a/alebo s adjuvantami ako zmes v nádrži. Rozhodnutia týkajúce sa potreby doplňujúcich výskumov sa musia prijať podľa konkrétneho prípadu, pričom sa zohľadnia výsledky štúdií o akútnej toxicite jednotlivých prípravkov na ochranu rastlín, možnosť ohrozenia kombináciami príslušných prípravkov a dostupné informácie alebo praktické skúsenosti s príslušnými prípravkami alebo podobnými prípravkami.7.2. Údaje o expozícii7.2.1. Vystavenie riziku používateľaRiziká pre osoby, ktoré používajú prípravky na ochranu rastlín, závisia od fyzikálnych, chemických a toxikologických vlastností prípravku na ochranu rastlín, ako aj od typu prípravku (nezriedený/zriedený) a od cesty, stupňa a trvania expozície. Musia sa zhromaždiť a oznámiť informácie postačujúce na to, aby umožnili posúdiť rozsah vystavenia účinnej látke/účinným látkam a/alebo toxikologicky relevantným zlúčeninám v prípravku na ochranu rastlín, ktoré sa pravdepodobne vyskytnú pri navrhovaných podmienkach použitia. Tieto informácie musia taktiež poskytnúť základ pre výber vhodných ochranných opatrení vrátane prostriedkov osobnej ochrany, ktoré majú použiť používatelia a ktoré musia byť uvedené na označení prípravku.7.2.1.1. Odhad vystavenia riziku používateľaCieľ odhaduKde je to možné, odhad sa vykoná za použitia vhodného modelu výpočtu s cieľom umožniť zhodnotenie vystavenia riziku používateľa, ktoré pravdepodobne nastane pri navrhovaných podmienkach použitia.Okolnosti, za ktorých sa odhad vyžadujeVždy sa musí urobiť odhad vystavenia riziku používateľa.Podmienky odhaduOdhad sa vykoná pre každý typ aplikačnej metódy a aplikačných prostriedkov, ktoré boli navrhnuté pre používanie prípravku na ochranu rastlín, pričom sa zohľadnia požiadavky vyplývajúce z implementácie ustanovení smernice 78/631/EHS o klasifikácii a označovaní pre manipuláciu s nezriedeným a zriedeným prípravkom, ako aj s nádobami rôznych typov a veľkostí, ktoré sa majú použiť pre zmiešavanie, postupy nakladania, aplikáciu prípravku na ochranu rastlín, klimatické podmienky a čistenie a bežnú údržbu aplikačných prostriedkov.Najprv sa vykoná odhad pre prípad, keď používateľ nepoužíva žiadne prostriedky osobnej ochrany.Keď je to potrebné, vykoná sa druhý odhad pre prípad, keď používateľ používa účinné a ihneď dostupné ochranné prostriedky, ktoré sú prípustné pre použitie používateľom. Keď sú ochranné opatrenia uvedené na označení, vezmú sa do úvahy pri odhade.7.2.1.2. Meranie vystavenia riziku používateľaCieľ testuTento test poskytne údaje postačujúce na to, aby bolo možné vyhodnotiť vystavenie riziku používateľa, ktoré pravdepodobne nastane pri navrhovaných podmienkach použitia.Okolnosti, za ktorých sa test vyžadujeÚdaje o skutočnom vystavení riziku pre príslušnú cestu/príslušné cesty expozície sa musia oznámiť, ak posúdenie rizika ukazuje, že medzná hodnota pre zdravie sa prekročila. Toto sa bude týkať napríklad prípadu, keď výsledky odhadu vystavenia riziku používateľa stanoveného v odseku 7.2.1.1. ukážu, že:- prijateľná/é hladina/y vystavenia používateľa (AOEL) ustanovená/é v súvislosti so zaradením účinnej látky/účinných látok do prílohy I a/alebo- medzná/é hodnota/y ustanovená/é pre účinnú látku a/alebo toxikologicky zodpovedajúcu/e zložku/y prípravku na ochranu rastlín podľa smernice Rady 80/1107/EHS a smernice Rady 90/394/EHS z 28. júna 1990 o ochrane pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s vystavením karcinogénom pri práci [1]sa môžu prekročiť.Údaje o skutočnom vystavení riziku sa musia oznámiť aj vtedy, keď nie je dostupný žiaden vhodný model výpočtu alebo žiadne vhodné údaje na vykonanie odhadu stanoveného podľa odseku 7.2.1.1.V prípadoch, keď najdôležitejšiu cestu expozície predstavuje dermálna expozícia, môže byť test na absorpciu kožou alebo výsledky subakútneho dermálneho výskumu, ak už nie sú k dispozícii, užitočným alternatívnym testom, ktorý poskytne údaje na upresnenie odhadu stanoveného podľa odseku 7.2.1.1.Podmienky testuTest sa musí uskutočniť za podmienok reálneho vystavenia riziku pri zohľadnení navrhovaných podmienok použitia.7.2.2. Vystavenie náhodných divákov rizikuNáhodní diváci môžu byť vystavení riziku počas aplikácie prípravkov na ochranu rastlín. Musia sa oznámiť informácie a údaje postačujúce na to, aby poskytli základ pre výber vhodných podmienok použitia vrátane vylúčenia náhodných divákov z ošetrovaných oblastí a separovacích vzdialeností.Cieľ odhaduKde je to možné, odhad sa vykoná za použitia vhodného modelu výpočtu s cieľom umožniť zhodnotenie vystavenia riziku náhodného diváka, ktoré pravdepodobne nastane pri navrhovaných podmienkach použitia.Okolnosti, za ktorých sa odhad vyžadujeVždy sa musí urobiť odhad vystavenia riziku náhodného diváka.Podmienky odhaduOdhad sa vykoná pre každý typ aplikačnej metódy. Odhad sa vykoná pre prípad, keď náhodný divák nepoužíva žiadne prostriedky osobnej ochrany.Meranie vystavenia riziku náhodného diváka sa môže vyžadovať vtedy, keď odhady ukazujú dôvod na obavu.7.2.3. Vystavenie pracovníka rizikuPracovníci môžu byť vystavení riziku po aplikácii prípravkov na ochranu rastlín pri vstupe na ošetrené polia alebo do prevádzkových miestností alebo pri manipulácii s ošetrenými rastlinami alebo rastlinnými prípravkami, na ktorých ostávajú rezíduá. Musia sa oznámiť informácie a údaje postačujúce na to, aby poskytli základ pre výber vhodných ochranných opatrení vrátane období čakania alebo opätovného vstupu.7.2.3.1. Odhad vystavenia riziku pracovníkaCieľ odhaduKde je to možné, odhad sa vykoná za použitia vhodného modelu výpočtu s cieľom umožniť zhodnotenie vystavenia riziku pracovníka, ktoré pravdepodobne nastane pri navrhovaných podmienkach použitia.Okolnosti, za ktorých sa odhad vyžadujeVždy sa musí urobiť odhad vystavenia riziku pracovníka.Podmienky odhaduOdhad vystavenia riziku pracovníka sa musí urobiť pre každý typ poľnohospodárskej plodiny a pre každú úlohu, ktorá sa má splniť.Najprv sa vykoná odhad za použitia dostupných údajov o vystavení riziku, ktoré treba očakávať za predpokladu, že pracovník nepoužíva žiadne prostriedky osobnej ochrany.Keď je to potrebné, vykoná sa druhý odhad pre prípad, keď pracovník používa účinné a ihneď dostupné ochranné prostriedky, ktoré sú prípustné pre použitie.Keď je to potrebné, urobí sa ďalší odhad za použitia údajov, ktoré boli zhromaždené o množstve neuvoľniteľných rezíduí pri navrhovaných podmienkach použitia.7.2.3.2. Meranie vystavenia pracovníka rizikuCieľ testuTento test poskytne údaje postačujúce na to, aby bolo možné vyhodnotiť vystavenie pracovníka riziku, ktoré pravdepodobne nastane pri navrhovaných podmienkach použitia.Okolnosti, za ktorých sa test vyžadujeÚdaje o skutočnom vystavení riziku pre príslušnú/é cestu/y expozície sa musia oznámiť, ak ocenenie rizika ukazuje, že medzná hodnota pre zdravie sa prekročila. Toto sa bude napríklad týkať prípadu, keď výsledky odhadu vystavenia riziku používateľa stanoveného v odseku 7.2.3.1. ukážu, že:- prijateľná/é hladina/y vystavenia používateľa (AOEL) ustanovená/é v súvislosti so zaradením účinnej látky/účinných látok do prílohy Ia/alebo- medzná/é hodnota/y ustanovená/é pre účinnú látku a/alebo toxikologicky zodpovedajúcu/e zložku/y prípravku na ochranu rastlín podľa smerníc Rady 80/1107/EHS a 90/394/EHSsa môžu prekročiť.Údaje o skutočnom vystavení riziku sa musia oznámiť aj vtedy, keď nie je dostupný žiaden vhodný model výpočtu alebo žiadne vhodné údaje na vykonanie odhadu stanoveného podľa odseku 7.2.3.1.Keď najdôležitejšiu cestu expozície predstavuje dermálna expozícia, môže byť test na absorpciu kožou, ak už nie je k dispozícii, užitočným alternatívnym testom, ktorý poskytne údaje na upresnenie odhadu stanoveného podľa odseku 7.1.3.1.Podmienky testuTest sa musí uskutočniť za podmienok reálneho vystavenia riziku pri zohľadnení navrhovaných podmienok použitia.7.3. Dermálna absorpciaCieľ testuTest zabezpečí meranie absorpcie účinnej látky a toxikologicky zodpovedajúcich zložiek kožou.Okolnosti, za ktorých sa test vyžadujeVýskum sa musí uskutočniť, keď dermálna expozícia predstavuje dôležitú cestu expozície a keď zhodnotenie rizika ukazuje, že medzná hodnota pre zdravie sa prekročila. Toto sa bude týkať napríklad prípadu, keď výsledky odhadu vystavenia riziku používateľa stanoveného v odseku 7.2.1.1. alebo 7.2.1.2. ukážu, že:- prijateľná/é hladina/y vystavenia používateľa (AOEL) ustanovená/é v súvislosti so zaradením účinnej látky/účinných látok do prílohy Ia/alebo- medzná/é hodnota/y ustanovená/é pre účinnú látku a/alebo toxikologicky zodpovedajúcu/e zložku/y prípravku na ochranu rastlín podľa smerníc Rady 80/1107/EHS a 90/394/EHS sa môžu prekročiť.Podmienky testuV zásade sa musia oznamovať údaje o výskume absorpcie kožou in vivo na potkanoch. Ak v prípade, keď sú výsledky odhadu, pri ktorom sa použili tieto údaje o absorpcii kožou in vivo, zaradené do ocenenia rizika, naďalej existuje indikácia o nadmernom ohrození, bude možno potrebné uskutočniť komparatívny výskum in vivo na potkanej a ľudskej koži.Pokyny pre testMusia sa použiť príslušné prvky pokynu 417 OECD. Pre návrh výskumov bude možno potrebné vziať do úvahy výsledky výskumov absorpcie kožou s účinnou látkou/účinnými látkami.7.4. Dostupné toxikologické údaje týkajúce sa neúčinných látokKde je to možné, musí sa pre každý formulant predložiť kópia oznámenia a formulár bezpečnostných údajov v kontexte smernice 67/548/EHS a smernice Komisie 91/155/EHS z 5. marca 1991, ktorá určuje a stanovuje podrobné opatrenia pre systém špecifických informácií týkajúcich sa nebezpečných prípravkov pri implementácii článku 10 smernice Rady 88/379/EHS [2]. Mali by sa predložiť všetky ostatné dostupné informácie."[1] Ú. v. ES L 196, 26.7.1990, s.1.[2] Ú. v. ES L 76, 22.3.1991, s. 35.--------------------------------------------------


title: Smernica Rady zo 4. mája 1976 o znečistení spôsobenom určitými nebezpečnými látkami vypúšťanými do vodného prostredia spoločenstva

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31976L0464

Úradný vestník L 129 , 18/05/1976 S. 0023 - 0029 Grécke špeciálne vydanie: Kapitola 15 Zväzok 1 S. 0138  Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 15 Zväzok 1 S. 0165  Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 15 Zväzok 1 S. 0165  Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 15 Zväzok 2 S. 0046  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 15 Zväzok 2 S. 0046

		Smernica Radyzo 4. mája 1976o znečistení spôsobenom určitými nebezpečnými látkami vypúšťanými do vodného prostredia spoločenstva(76/464/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, najmä na jej články 100 a 235,so zreteľom na návrh Komisie,so zreteľom na stanovisko Zhromaždenia [1],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [2],keďže je naliehavá potreba pre rozsiahlu a rýchlu akciu zo strany členských štátov na ochranu vodného prostredia spoločenstva od znečistenia, najmä toho, ktoré je spôsobené určitými stálymi, toxickými a bioakumulovateľnými látkami;keďže niektoré dohovory alebo návrhy dohovorov, vrátane dohovorov o prevencii znečistenia morí z pozemských zdrojov, návrh dohovoru na ochranu Rýna pred chemickým znečistením a návrh Európskeho dohovoru na ochranu medzinárodných vodných ciest pred znečistením sú určené na ochranu medzinárodných vodných ciest a morského prostredia pred znečistením; keďže je dôležité zabezpečiť koordinované vykonávanie týchto dohovorov;keďže akýkoľvek nesúlad medzi ustanoveniami o vypúšťaní určitých nebezpečných látok do vodného prostredia, ktoré sú už v platnosti alebo sa pripravujú v rôznych členských štátoch, môže vytvoriť nerovnaké podmienky konkurencie, a tak priamo ovplyvniť fungovanie spoločného trhu; keďže je z tohto dôvodu potrebné aproximovať právne predpisy v tejto oblasti, ako je stanovené v článku 100 zmluvy;keďže zdá sa, je potrebné, aby bola táto aproximácia predpisov sprevádzané akciou spoločenstva tak, aby sa mohol dosiahnuť jeden z cieľov spoločenstva v oblasti životného prostredia a zlepšenie kvality života prostredníctvom rozsiahlejších pravidiel; keďže kvôli tomu musia byť stanovené určité špecifické ustanovenia; keďže sa musí uplatniť článok 235 zmluvy, lebo právomoci požadované na tento účel nie sú v zmluve stanovené;keďže akčný program Európskych spoločenstiev pre životné prostredie [3] ustanovuje viacero opatrení na ochranu sladkovodných a morských zdrojov od určitých znečisťujúcich látok;keďže kvôli zabezpečeniu účinnej ochrany vodného prostredia spoločenstva je potrebné vytvoriť prvý zoznam, nazvaný zoznam I, určitých jednotlivých látok vybraných hlavne na základe ich toxicity, stálosti a bioakumulácie s výnimkou tých, ktoré sú biologicky neškodné, alebo ktoré sa rýchle premieňajú na látky biologicky neškodné, a druhý zoznam, nazvaný zoznam II, obsahujúci látky, ktoré majú škodlivý vplyv na vodné prostredie, ktoré však môžu byť obmedzené na určitú oblasť a závisia od charakteristík a lokality vody, do ktorých sa vypúšťajú; keďže akékoľvek vypúšťanie týchto látok musí podliehať predchádzajúcemu povoleniu, ktoré špecifikuje normy emisií;keďže znečistenie vypúšťaním rôznych nebezpečných látok zo zoznamu I sa musí odstrániť; keďže Rada by mala prijať v priebehu určitej lehoty a na návrh Komisie hraničné hodnoty, ktoré nesmú prekročiť normy emisií, metódy merania a lehoty, s ktorými musia byť existujúce vypúšťania v súlade;keďže členské štáty musia použiť tieto hraničné hodnoty okrem prípadov, ak členský štát môže dokázať Komisii v súlade s monitorovacím postupom stanoveným Radou, že kvalitatívne ciele stanovené Radou na návrh Komisie sú splnené a sústavne sa udržiavajú v celej oblasti, ktorá môže byť ovplyvnená vypúšťaním z dôvodu prijatých akcií, okrem iného aj tých, ktoré prijal členský štát;keďže je potrebné znížiť znečistenie vôd spôsobené látkami zo zoznamu II; keďže kvôli tomu musia členské štáty vypracovať programy, ktoré obsahujú kvalitatívne ciele sformulované v súlade so smernicami Rady, ak existujú; keďže normy emisií použiteľné pre tieto látky musia byť vypočítané pre tieto kvalitatívne ciele;keďže pokiaľ určité výnimky a modifikácie neustanovujú inak, táto smernica sa má použiť pre vypúšťanie do pozemných vôd so zohľadnením určitých pravidiel spoločenstva v tejto záležitosti;keďže jeden alebo viac členských štátov môžu jednotlivo alebo spoločne prijať prísnejšie opatrenia, ako sú stanovené podľa tejto smernice;keďže sa musí vypracovať prehľad o vypúšťaniach určitých obzvlášť nebezpečných látok do vodného prostredia spoločenstva, aby sa zistilo, odkiaľ pochádzajú;keďže môže byť potrebné revidovať a podľa potreby doplniť zoznamy I a II na základe skúseností, ak je to potrebné, prenesením určitých látok zo zoznamu II do zoznamu I,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 11. Podľa článku 8 táto smernica platí pre:- vnútrozemské povrchové vody,- teritoriálne vody,- vnútorné pobrežné vody,- podzemné vody.2. Na účely tejto smernice:a) "vnútrozemské povrchové vody" znamenajú: všetky stojace alebo tečúce sladkovodné povrchové vody umiestnené na území jedného alebo viacerých členských štátov;b) "vnútorné pobrežné vody" znamenajú: vody na pobrežnej strane základnej čiary, od ktorej sa meria pásmo teritoriálnych vôd s rozšírením v prípade vodných ciest až po hranicu sladkej vody;c) "hranica sladkej vody" znamená: miesto na vodnej ceste, kde za odlivu a v období nízkeho toku sladkej vody je značný nárast slanosti kvôli prítomnosti morskej vody;d) "vypúšťanie" znamená: zavedenie do vôd uvedených v odseku 1 akýchkoľvek látok zo zoznamu I alebo zo zoznamu II prílohy s výnimkou:- vypúšťaní z plávajúcich rýpadiel,- prevádzkových vypúšťaní z lodí v teritoriálnych vodách,- vysýpania z lodí v teritoriálnych vodách;e) "znečistenie" znamená: vypúšťanie priamym alebo nepriamym ľudským zásahom látok alebo energie do vodného prostredia, ktorého výsledky spôsobujú riziká pre ľudské zdravie, škody pre životné zdroje a vodné ekosystémy, poškodenia prírodných krás alebo rušenie ostatných legitímnych používaní vody.Článok 2Členské štáty podniknú primerané kroky na odstránenie znečistenia vôd uvedené v článku 1 nebezpečnými látkami z druhov a skupín látok zo zoznamu I prílohy a na zníženie znečistenia uvedených vôd nebezpečnými látkami z druhov a skupín látok zo zoznamu II prílohy v súlade s touto smernicou, ustanovenia ktorej predstavujú iba prvý krok na ceste k tomuto cieľu.Článok 3S ohľadom na látky patriace do druhov a skupín látok v zozname I, ďalej len "látky zo zoznamu I":1. všetky vypúšťania do vôd uvedené v článku 1, ktoré pravdepodobne obsahujú akékoľvek takúto látku, vyžadujú predchádzajúce povolenie príslušného orgánu príslušného členského štátu;2. povolenie stanoví normy emisií s ohľadom na vypúšťanie akejkoľvek takejto látky do vôd uvedených v článku 1, a ak je to potrebné, na vykonávanie tejto smernice, vypúšťanie akejkoľvek takejto látky do kanalizácie;3. v prípade existujúcich vypúšťaní akejkoľvek takejto látky do vôd uvedených v článku 1 musia vypúšťania spĺňať podmienky v povolení v rámci obdobia, ktoré je tam stanovené. Toto obdobie nemôže prekročiť limity stanovené v súlade s článkom 6 ods. 4;4. povolenia môžu byť udelené iba na obmedzené obdobie. Môžu byť obnovené pri zohľadnení akýchkoľvek zmien hraničných hodnôt uvedených v článku 6.Článok 41. Členské štáty použijú systém nulových emisií pre vypúšťanie do pozemných vôd, čo sa týka látok zo zoznamu I.2. Členské štáty použijú pre podzemné vody ustanovenia tejto smernice týkajúce sa látok patriacich do druhov a skupín látok zo zoznamu II, ďalej len "látky zo zoznamu II".3. Odseky 1 a 2 neplatia pre domáce odpadové vody, ani pre vypúšťanie injektované do hlbokých slaných a nepoužiteľných vrstiev.4. Ustanovenia tejto smernice týkajúce sa podzemných vôd už nebudú platiť po vykonaní samostatnej smernice o podzemných vodách.Článok 51. Normy emisií stanovené v povoleniach udelených podľa článku 3 budú určovať:a) maximálnu koncentráciu látky povolenú vo vypúšťaných látkach. V prípade zriedenia sa hraničná hodnota ustanovená v článku 6 ods. 1 písm. a) vydelí činiteľom zriedenia;b) maximálne množstvo látky povolené vo vypúšťaní počas jedného alebo viacerých špecifikovaných časových období. Toto množstvo môže byť tiež, ak je to potrebné, vyjadrené ako jednotka hmotnosti znečisťujúcej látky na jednotku charakteristického prvku znečisťujúcej činnosti (napr. jednotka hmotnosti na jednotku suroviny alebo jednotku výrobku).2. Pre každé povolenie môže príslušný orgán príslušného členského štátu, ak je to potrebné, uložiť prísnejšie normy emisií, ako sú tie, ktoré vyplývajú z použitia hraničných hodnôt stanovených Radou podľa článku 6, najmä so zohľadnením toxicity, stálosti a bioakumulácie príslušnej látky v prostredí, do ktorého sa vypúšťa.3. Ak znečisťovateľ vyhlási, že nie je schopný splniť požadované normy emisií alebo je jeho situácia zrejmá príslušnému orgánu v príslušnom členskom štáte, povolenie bude zamietnuté.4. Ak nebudú splnené normy emisií, príslušný orgán v príslušnom členskom štáte podnikne všetky primerané kroky na zabezpečenie, aby podmienky povolenia boli splnené a ak je to potrebné, aby vypúšťanie bolo zakázané.Článok 61. Rada rozhodne o návrhu Komisie a stanoví hraničné hodnoty, ktoré nemôžu normy emisií prekročiť, pre rôzne nebezpečné látky z druhov a skupín látok v zozname I. Tieto hraničné hodnoty budú určené:a) maximálnou koncentráciou látky povolenej vo vypúšťaní ab) kde je to potrebné, maximálnym množstvom takej látky vyjadrenej ako jednotka hmotnosti znečisťujúcej látky na jednotku charakteristického prvku znečisťujúcej činnosti (napr. jednotka hmotnosti na jednotku suroviny alebo jednotku výrobku).Ak je to potrebné, hraničné hodnoty použiteľné pre priemyselné odpadové vody budú stanovené podľa odvetvia a typu výrobku.Hraničné hodnoty použiteľné pre látky zo zoznamu I budú stanovené hlavne na základe- toxicity,- stálosti,- bioakumulácie,so zohľadnením najlepších dostupných technických prostriedkov.2. Rada rozhodne o návrhu Komisie a stanoví kvalitatívne ciele pre látky zo zoznamu I.Tieto ciele sa stanovia väčšinou na základe toxicity, stálosti a akumulácie uvedených látok v žijúcich organizmoch a v sedimentoch, ako je indikované najnovšími vedeckými poznatkami, so zohľadnením rozdielu v charakteristikách medzi slanou a sladkou vodou.3. Hraničné hodnoty vytvorené v súlade s odsekom 1 sa uplatnia s výnimkou prípadov, kde môže členský štát dokázať Komisii v súlade s monitorovacím postupom stanoveným Radou na návrh Komisie, že kvalitatívne ciele stanovené v súlade s odsekom 2 alebo prísnejšie kvalitatívne ciele spoločenstva sú splnené a sústavne sa udržiavajú v celej oblasti, ktorá by mohla byť ovplyvnená zmenami kvôli podniknutej akcii, okrem iného týmto členským štátom.Komisia oznámi Rade prípady, kde akceptovala metódu kvalitatívnych cieľov. Každých päť rokov Rada prekontroluje na základe návrhu Komisie a v súlade s článkom 148 zmluvy prípady, kde sa použila uvedená metóda.4. Pre tie látky z druhov a skupín látok uvedených v odseku 1 budú záverečné termíny uvedené v bode 3 článku 3 stanovené Radou v súlade s článkom 12 so zohľadnením vlastností príslušných priemyselných odvetví a v prípade potreby, aj typov výrobkov.Článok 71. S cieľom zníženia znečistenia vôd uvedeného v článku 1 látkami zo zoznamu II vytvoria členské štáty programy, pri zavedení ktorých sa použijú najmä metódy uvedené v odsekoch 2 a 3.2. Všetky vypúšťania do vôd uvedené v článku 1, ktoré pravdepodobne obsahujú akékoľvek látky zo skupiny II, budú vyžadovať predchádzajúce povolenia príslušného orgánu v príslušnom členskom štáte, v ktorom budú stanovené normy emisií. Takéto normy budú založené na kvalitatívnych cieľoch, ktoré budú stanovené podľa toho, ako je uvedené v odseku 3.3. Programy uvedené v odseku 1 budú obsahovať kvalitatívne ciele pre vody; tieto budú stanovené v súlade so smernicami Rady, ak existujú.4. Programy môžu tiež obsahovať špecifické ustanovenia, ktoré určujú zloženie a použitie látok alebo druhov a skupín látok a výrobkov a zohľadnia najnovšie ekonomicky únosné technické smery vývoja.5. Programy stanovia termíny pre ich vykonanie.6. Zhrnutie programov a výsledky ich vykonania sa oznámia Komisii.7. Komisia spolu s členskými štátmi zabezpečí pravidelné porovnávania programov, aby sa zabezpečila dostatočná koordinácia pri ich vykonvaní. Ak je to vhodné, predloží Rade príslušné návrhy na tento účel.Článok 8Členské štáty podniknú všetky primerané kroky na vykonávanie opatrení, ktoré prijali podľa tejto smernice tak, aby nezvyšovali znečistenie vôd, pre ktoré článok 1 neplatí. Okrem toho zakážu všetky akty, ktoré úmyselne alebo neúmyselne obchádzajú ustanovenia tejto smernice.Článok 9Použitie opatrení prijatých podľa tejto smernice nesmie v žiadnom prípade viesť či priamo, alebo nepriamo k zvýšeniu znečistenia vôd uvedených v článku 1.Článok 10Ak je to potrebné, môže jeden alebo viac členských štátoch individuálne alebo spoločne prijať prísnejšie opatrenia, ako sú uvedené v tejto smernici.Článok 11Príslušný orgán vypracuje prehľad vypúšťaní do vôd uvedených v článku 1, ktoré môžu obsahovať látky zo zoznamu I, pre ktoré sú použiteľné normy emisií.Článok 121. Rada jednomyseľne rozhodne o každom návrhu Komisie podľa článku 6 a o návrhoch týkajúcich sa metód použiteľných meraní do 9 mesiacov.Návrhy týkajúce sa počiatočných sérií látok ako aj metód použiteľných meraní a termínov uvedených v článku 6 ods. 4 budú predložené Komisii najneskôr do dvoch rokov od oznámenia tejto smernice.2. Komisia postúpi, ak je to možné, do 27 mesiacov po oznámení tejto smernice prvé návrhy podľa článku 7 ods. 7. Rada jednomyseľne rozhodne do 9 mesiacov.Článok 131. Na účely tejto smernice dodajú členské štáty Komisii na jej požiadanie, ktoré treba predložiť pre každý prípad, všetky potrebné informácie a najmä:- podrobnosti o povoleniach udelených podľa článku 3 a článku 7 ods. 2,- výsledky prehľadu uvedeného v článku 11,- výsledky monitorovania siete členského štátu,- ďalšie informácie o programoch uvedených v článku 7.2. Informácie získané v dôsledku použitia tohto článku sa použijú iba na tie účely, na ktoré boli požadované.3. Komisia a príslušné orgány členských štátov, ich úradníci a ďalší pracovníci nesmú uverejniť informácie, ktoré získali podľa tejto smernice a na ktoré sa vzťahuje povinnosť služobného tajomstva.4. Ustanovenia odsekov 2 a 3 nebránia uverejneniu všeobecných informácií alebo prehľadov týkajúcich sa konkrétnych podnikov alebo združení podnikov.Článok 14Rada, konajúc na základe návrhu Komisie, ktorá koná na základe vlastnej iniciatívy alebo na požiadanie členského štátu, zreviduje, a ak je to potrebné, doplní zoznamy I a II na základe skúseností, ak je to potrebné, prenesením určitých látok zo zoznamu II do zoznamu I.Článok 15Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 4. mája 1976Za RadupredsedaG. Thorn[1] Ú. v. ES C 5, 8.1.1975, s. 62.[2] Ú. v. ES C 108, 15.5.1975, s. 76.[3] Ú. v. ES C 112, 20.12.1973, s. 1.--------------------------------------------------PRÍLOHAZoznam druhov a skupín látok IZoznam I obsahuje určité jednotlivé látky, ktoré patria k nasledujúcim skupinám látok vybraným hlavne na základe ich toxicity, stálosti a bioakumulácie, s výnimkou tých, ktoré sú biologicky neškodné, alebo ktoré sa rýchlo konvertujú do látok biologicky neškodných.1. organohalogénové zlúčeniny a látky, ktoré môžu vytvárať takéto zlúčeniny vo vodnom prostredí,2. organofosforové zlúčeniny,3. organotínové zlúčeniny,4. látky, ohľadne ktorých bolo dokázané, že majú karcinogénne vlastnosti v alebo cez vodné prostredie [1],5. ortuť a jej zlúčeniny,6. kadmium a jeho zlúčeniny,7. stále minerálne oleje a uhľovodíky benzínového pôvodua na účely vykonávania článkov 2, 8, 9 a 14 tejto smernice,8. stále syntetické látky, ktoré môžu plávať, zostávajú v suspenzii alebo sa potopia a ktoré môžu narúšať akékoľvek použitie vôd.Zoznam druhov a skupín látok IIZoznam II obsahuje:- látky patriace do druhov a skupín látok zo zoznamu I, pre ktoré neboli stanovené hraničné hodnoty uvedené v článku 6 tejto smernice,- určité jednotlivé látky a kategórie látok patriacich do druhov a skupín látok uvedených ďaleja ktoré majú škodlivý vplyv na vodné prostredie, ktoré sa však môžu obmedziť na danú oblasť a ktoré závisia od charakteristík a lokality vôd, do ktorých sa vypúšťajú.Druhy a skupiny látok uvádzané v druhej zarážke1. Nasledujúce polokovy a ich zlúčeniny:1. zinok2. meď3. nikel4. chróm5. olovo6. selén7. arzén8 antimón9. molybdén10. titán11. cín12. bárium13. berýlium14. bór15. urán16. vanádium17. kobalt18. tálium19. telúr20. striebro2. Biocidy a ich deriváty, neuvedené v zozname I.3. Látky, ktoré majú škodlivý vplyv na chuť a/alebo vôňu výrobkov pre ľudskú spotrebu odvodených z vodného prostredia a zlúčeniny,ktoré pravdepodobne povedú k vzniku takýchto látok vo vode.4. Toxické alebo stále organické zlúčeniny kremíka a látky, ktoré môžu spôsobiť vznik takýchto zlúčenín vo vode s výnimkou tých, ktoré sú biologicky neškodné alebo sa rýchlo konvertujú vo vode na neškodné látky.5. Anorganické zlúčeniny fosforu a elementárneho fosforu.6. Nestále minerálne oleje a uhľovodíky benzínového pôvodu.7. Kyanidy a fluoridy.8. Látky, ktoré majú záporný vplyv na rovnováhu kyslíka, najmä:amoniak, dusitany.[1] Ak sú určité látky v zozname II karcinogénne, sú začlenené do kategórie 4 tohto zoznamu.--------------------------------------------------