title: Smernica Komisie 94/46/ES z 13. októbra 1994, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 88/301/EHS a smernica 90/388/EHS najmä so zreteľom na družicové spoje

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31994L0046

Úradný vestník L 268 , 19/10/1994 S. 0015 - 0021 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 8 Zväzok 2 S. 0063  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 8 Zväzok 2 S. 0063

		Smernica Komisie 94/46/ESz 13. októbra 1994,ktorou sa mení a dopĺňa smernica 88/301/EHS a smernica 90/388/EHS najmä so zreteľom na družicové spojeKOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 90 ods. 3,keďže:(1) Zelená kniha o spoločnom prístupe v oblasti družicových komunikácií v Európskom spoločenstve prijatá Komisiou v novembri 1990 uvádza dôležité zmeny v kontrolnom prostredí potrebné na využitie možností týchto spojových prostriedkov. Táto Družicová zelená kniha požadujúca, okrem iného, úplnú liberalizáciu družicových služieb a prístrojového vybavenia zahrňuje odstránenie všetkých výhradných alebo osobitných práv v tejto oblasti podliehajúcich licenčným procesom, ako aj voľnému (neobmedzenému) výberu kapacity družice.(2) Rozhodnutie Rady z 19. decembra 1991 o vývoji spoločného trhu pre družicové spojové služby a vybavenie [1] všeobecne podporilo pozície vydané v Družicovej zelenej knihe Komisie a za dôležité ciele považuje: zosúladenie a liberalizáciu trhu pre vhodné družicové pozemné stanice, vrátane odstránenia výhradných alebo osobitných práv v tejto oblasti podriadených zvlášť podmienkam potrebným pre splnenie hlavných požiadaviek.(3) Európsky parlament vo svojom Rozhodnutí o vývoji spoločného trhu pre družicové spojové služby a vybavenie [2] vyzýva Komisiu, aby nariadila nevyhnutnú legislatívu na vytvorenie prostredia umožňujúceho odstrániť existujúce obmedzenia a vyvinula nové aktivity v oblasti družicových spojov so zdôraznením potreby harmonizácie a liberalizácie trhov družicového vybavenia a služieb.(4) Niekoľko členských štátov už rozpracovalo niektoré družicové spojové služby do konkurzu a uviedlo licenčné projekty. Napriek tomu, udelenie licencií v niektorých členských štátoch nesleduje zatiaľ cieľ proporcionálnych a nediskriminačných kritérií, alebo v prípade prevádzkovateľov konkurujúcich telekomunikačným organizáciám je vystavené technickým obmedzeniam, ako je zákaz pripojenia ich zariadenia k sieti prevádzkovanej telekomunikačnou organizáciou. Iné členské štáty podporujú výhradné práva poskytnuté verejným národným podnikom.(5) Smernica Komisie 88/301/EHS zo 16. mája 1988 o súťaži na trhoch telekomunikačných terminálov [3] zmenená a doplnená Dohodou o Európskom hospodárskom priestore určená na odstránenie osobitných alebo výhradných práv na dovoz, trh, spojenie sa týka služby a podporuje telekomunikačný terminál. Nepokrýva všetky typy zariadení pozemnej družicovej stanice.(6) Súdny dvor Európskych spoločností vo svojom rozsudku v prípade C-202/88, Francúzsko v. Komisia [4], podporil smernicu Komisie 88/301/EHS. Ale zatiaľ, čo sa týka osobitných práv, smernica bola deklarovaná na vylúčenie príčiny, že ani štatúty smernice, ani jej úvodná formula, nešpecifikujú typ práv, ktoré sú skutočne obsiahnuté a s rešpektovaním ktorej je existencia takých práv v rozpore s rôznymi ustanoveniami zmluvy. Pokiaľ ide o dovoz, marketing, spojenie, zavedenie do služby a údržbu telekomunikačného zariadenia, osobitné práva sú prakticky práva, ktoré poskytuje členský štát obmedzenému počtu podnikov pomocou legislatívy, kontroly alebo administratívneho nástroja, ktorý v rozsahu danej geografickej oblasti,- limituje na dva alebo väčší počet podnikov inak, ako podľa objektívneho, proporcionálneho a nediskriminačného kritéria, alebo- určuje inak ako podľa takého kritéria, viac konkurujúcich si podnikov, alebo- udeľuje ľubovoľnému podniku alebo podnikom inak, ako podľa takého kritéria právne alebo kontrolné výhody, ktoré podstatne ovplyvňujú schopnosť akéhokoľvek iného podniku zaoberať sa vyššie uvedenými aktivitami a v podstate ekvivalentnými podmienkami v tej istej geografickej oblasti.Táto definícia je bez zaujatosti na aplikáciu článku 92 Zmluvy Európskych spoločenstiev.(7) Existencia výhradných práv má účinok obmedzenia voľného pohybu takého zariadenia, buď pokiaľ ide o dovoz a marketing telekomunikačného zariadenia (zahrňujúc družicu), pretože s niektorými výrobkami sa neobchoduje, alebo pokiaľ ide o spojenie zavedené do služby alebo údržby berúc do úvahy charakteristiky trhu a najmä diverzitu a technickú podstatu výrobkov, monopol nemá stimul na zabezpečenie týchto služieb vo vzťahu k výrobkom, s ktorými sa neobchoduje alebo sa nedovážajú, ani sa nevyrovnáva ich cena na výrobné náklady, pretože nehrozí konkurencia od iných uchádzačov. Berúc do úvahy fakt, že vo väčšine trhov so zariadeniami, je typický široký sortiment obchodov s telekomunikačným zariadením a pravdepodobný vývoj trhov, na ktorých je ešte limitovaný počet výrobcov, akékoľvek špeciálne právo, ktoré priamo alebo nepriamo – napríklad nestarajúc sa o otvorený a nediskriminačný proces autorizácie – limituje počet podnikov autorizovaných na dovoz, obchod, spojenie, zavedenie do služby a údržbu takéhoto zariadenia, musí mať rovnakú akosť účinku ako poskytnutie výhradných práv.Tieto výhradné alebo osobitné práva stanovujú opatrenia, ktoré majú ekvivalentný vplyv na kvantitatívne obmedzenia nezlučiteľné s článkom 30 Zmluvy o ES. Žiadna zo špecifických vlastností družicových pozemných staníc alebo trhu pre ich predaj alebo údržbu, nie je taká, že ich oprávňuje zaobchádzať s nimi v zákone inak ako s iným telekomunikačným terminálom. Je teda nevyhnutné odstrániť všetky existujúce výhradné práva v dovoze, trhu, spojení, zavedení do služby a údržbe družicovej pozemnej stanice, ako aj tie práva, ktoré majú vplyvy – t. j. všetky osobitné práva okrem tých, ktoré spočívajú na právnych, alebo kontrolných výhodách udelených jednému alebo viacerým podnikom a ktoré ovplyvňujú schopnosť iných podnikov zaoberajúcich sa ľubovoľnými z vyššie uvedených aktivít v tej istej geografickej oblasti v podstate ekvivalentných podmienkach.(8) Družicová pozemná stanica musí vyhovovať hlavným požiadavkám zosúladeným smernicou Rady 93/97/EHS [5] s osobitným odkazom na efektívne využitie frekvencií. Monitorovanie použitia týchto hlavných požiadaviek bude čiastočne možné prostredníctvom licencií udelených na zabezpečenie príslušných služieb. Vyrovnanie sa s hlavnými požiadavkami sa dosiahne najmä schválením všeobecných technických noriem a harmonizáciou podmienok pripojených k licenciám. Dokonca kde tieto podmienky nie sú zharmonizované, členské štáty budú musieť prispôsobiť svoje normy. V obidvoch prípadoch členské štáty musia medzitým zaručiť, že použitie takých noriem nevytvára bariéry v obchode.(9) Zrušenie osobitných alebo výhradných práv týkajúcich sa pripojenia družicovej pozemnej stanice požaduje za nevyhnutné poznať právo na pripojenie tohto zariadenia do telekomunikačných sietí prevádzkovaných telekomunikačnými organizáciami, aby operátori s licenciou mohli ponúkať svoje služby verejnosti.(10) Smernica Komisie 90/338/EHS z 28. júna 1990 o konkurencii na trhoch s telekomunikačnými službami [6] doplnená Dohodou o EHP poskytuje opatrenia na zrušenie osobitných alebo výhradných práv udelených členskými štátmi vzhľadom na zabezpečenie telekomunikačných služieb. Smernica však vylučuje družicové služby z poľa jej pôsobnosti.(11) V spojených prípadoch C-271/90, C-281/90 a C-289/90, Španielsko v. Komisia [7], Súdny dvor Európskych spoločenstiev podporil túto smernicu Komisie zo 17. novembra 1992. Pokiaľ však ide o osobitné práva, smernica bola Súdnym dvorom prehlásená za postrádateľnú na základe toho, že ani ustanovenia smernice, ani preambula nešpecifikujú typ práv, ktorých sa skutočne týka a ani v akom zmysle je existencia takých práv protikladná s rôznymi ustanoveniami zmluvy. Teda, tieto práva musia byť definované v tejto smernici. Čo sa týka telekomunikačných služieb, osobitné práva sú prakticky práva, ktoré sú udelené členským štátom obmedzenému počtu podnikov zákonným, kontrolným alebo administratívnym spôsobom, ktorý v danej geografickej oblasti,- obmedzuje na dva alebo viac počet podnikov autorizovaných na takéto služby inak ako v súlade so skutočným, proporcionálnym a nediskriminačným kritériom,- určuje inak ako v súlade s takýmito kritériami viacej konkurujúcich podnikov ako podnikov autorizovaných na vykonávanie takej služby, alebo- udeľuje ľubovoľnému podniku alebo podnikom inak ako v súlade s takýmito kritériami právne alebo kontrolné výhody, ktoré podstatne ovplyvňujú schopnosť akéhokoľvek iného podniku uskutočňovať tú istú telekomunikačnú službu v tej istej geografickej oblasti v podstate ekvivalentných podmienkach.Táto definícia je bez dosahu na použitie článku 92 Zmluvy o ES. V oblasti telekomunikačných služieb takéto osobitné legálne alebo kontrolné výhody môžu pozostávať, medzi iným, z práva uskutočniť povinné nákupy vo všeobecnom záujme, z výnimiek zo zákona územného plánovania alebo z možnosti získania autorizácie bez toho, aby prešiel obvyklou procedúrou.(12) Kde je počet podnikov autorizovaných na poskytovanie družicových telekomunikačných služieb limitovaný členským štátom cez osobitné práva a a fortiori výhradné práva, tieto ustanovujú obmedzenia, ktoré by mohli byť nekompatibilné s článkom 59 zmluvy, kedykoľvek takéto obmedzenie nie je oprávnené hlavnými požiadavkami, pretože tieto práva zabraňujú iným podnikom zásobovať (alebo získať) služby závislé na (alebo od) iných členských štátov. V prípade siete družicových služieb takýmito hlavnými požiadavkami by mohli byť efektívne využívanie frekvenčného spektra a vyvarovanie sa škodlivému rušeniu medzi družicovými telekomunikačnými systémami a inými kozmickými spojmi alebo pozemnými technickými systémami. Teda, za predpokladu, že zariadenie použité na poskytovanie služieb vyhovuje hlavnej požiadavke použiteľnej na družicové komunikácie, nie je oprávnená zvláštna právna úprava posledne spomenutého. Na druhej strane, osobitné práva skladajúce sa iba z osobitných práv alebo kontrolných výhod, principiálne nevylučujú vstup iných podnikov na trh. Kompatibilita týchto práv so Zmluvou o ES musí byť preto určená od prípadu k prípadu s ohľadom na ich vplyv na efektívnu voľnosť iných entít uskutočňujúcich tú istú telekomunikačnú službu a ich možné oprávnenia vzhľadom na príslušnú aktivitu.(13) Výhradné práva, ktoré v súčasnosti existujú v oblasti družicových komunikácií boli všeobecne poskytované organizáciám, ktoré už užívali dominantné postavenie vo vytvárajúcich sa pozemných sieťach, alebo jednej z jej odvetví. Také práva majú účinok rozšírenia dominantnej pozície užívanej týmito organizáciami, a preto zosilňujú takúto pozíciu. Výhradné práva poskytnuté v oblasti družicových komunikácií sú teda nekompatibilné s článkom 90 Zmluvy o ES v spojení s článkom 86.(14) Tieto výhradné práva limitujúce prístup na trh majú tiež účinok obmedzenia alebo zabránenia škodám užívateľom využívajúcim družicové komunikácie, ktoré by mohli byť ponúknuté, a tým uchovávajú technický pokrok v tejto oblasti. Pretože ich investičné rozhodnutia sú pravdepodobne založené na výhradných právach, príslušné podniky sú často v pozícii rozhodnutia dať prioritu pozemným technológiám, zatiaľ čo noví uchádzači by mohli využívať družicovú technológiu. Telekomunikačné organizácie všeobecne dali prednosť vývoju optických pozemných spojov a družicové spoje sa použili hlavne ako technické riešenie východiska z núdze v prípadoch, kde cena pozemných alternatív bola neprístupná, alebo pre prípad vysielania dát rozhlasovým a/alebo televíznym vysielaním, radšej ako byť využívaná ako plne komplementárna prenosová technológia so svojim vlastným právom. Teda, výhradné práva zahŕňajú obmedzenia na vývoj družicovej komunikácie, čo je nekompatibilné s článkom 90 Zmluvy v spojení s článkom 86.(15) Pokiaľ však ide o zabezpečenie družicových služieb, sú oprávnené postupy licencie a colných prehlásení, aby sa zaručil súlad s hlavnými požiadavkami podliehajúci princípu proporcionality. Licencia nie je oprávnená, ak by postačil obyčajný postup colného prehlásenia na dosiahnutie aktuálneho cieľa. Napríklad v prípade zabezpečenia družicovej služby, ktorá zahŕňa iba použitie závislej VSAT-ovej pozemnej stanice v členskom štáte, posledne menované by mohlo využívať len procedúru colného prehlásenia.(16) Článok 90 (2) Zmluvy určený pre výnimku z článku 86 v prípadoch, kde aplikácia posledne menovaného by zabraňovala splneniu, právne alebo fakticky, zvláštnych cieľov určených telekomunikačným organizáciám. V súlade s týmto opatrením pripúšťa smernica 90/388/EHS výhradné práva, ktoré sa majú dodržiavať v prechodnom období s ohľadom na hlasovú telefóniu."Hlasová telefónia" je definovaná v článku 1 smernice 90/388/EHS ako komerčné ustanovenie pre verejnosť pre priamy prenos a prepájanie reči v reálnom čase medzi koncovými bodmi verejnej telefónnej siete umožňujúcej ľubovoľnému užívateľovi používať prístroj pripojený na takýto sieťový koncový bod na komunikáciu s iným koncovým bodom. V prípade priameho prenosu a prepojenia reči cez sieť družicových pozemných staníc sa takéto komerčné opatrenie pre verejnosť vo všeobecnosti môže uskutočniť iba ak je sieť pozemnej družicovej stanice pripojená na verejnú telefónnu sieť.Pokiaľ ide o všetky služby iné ako hlasová telefónia, žiadna špeciálna úprava v zmysle článku 90 (2) nie je oprávnená, špeciálne z hľadiska nevýznamného príspevku takýchto služieb k obratu telekomunikačných organizácií.(17) Zabezpečenie siete družicových služieb na prenos rozhlasových a televíznych programov je telekomunikačná služba pre účely tejto smernice a teda podriadená jej ustanoveniam. Preto odstránenie určitých osobitných a výhradných práv s ohľadom na príjem iba družicových pozemných staníc nepripojených k verejnej sieti členského štátu a zrušenie osobitných a výhradných práv s ohľadom na družicové služby uskutočňované pre verejných alebo súkromných prevádzkovateľov vysielania, obsah družicových rozhlasových služieb verejnosti alebo súkromným prevádzkovateľom uskutočňované vo frekvenčných pásmach definovaných v Rádiokomunikačnom poriadku pre obidve Družicové rozhlasové služby (BSS) a Družicové pevné služby (FSS) bude predmetom špeciálnych pravidiel prijatých členskými štátmi v súlade s právom Spoločenstva a nie je preto podriadené ustanoveniam tejto smernice.(18) Táto smernica nebráni prijatiu opatrenia v súlade s právom Spoločenstva a existujúcich medzinárodných záväzkov na zaručenie ekvivalentných zmlúv príslušníkov členských štátov v tretích krajinách.(19) Poskytovanie kapacity národných, súkromných alebo medzinárodných družicových systémov družicovými operátormi, operátorom siete pozemnej družicovej siete s licenciou je zatiaľ v niektorých členských štátoch podriadené regulačným obmedzeniam iným ako tie, ktoré sú kompatibilné s koordinačným poriadkom frekvencie a miesta požadovaným medzinárodnými záväzkami členských štátov. Tieto dodatočné obmedzenia sú v rozpore s článkom 59, ktorého obsahom je, že títo družicoví operátori by mali mať úplnú voľnosť pre poskytovanie svojich služieb v Spoločenstve, ak majú licenciu v jednom členskom štáte.(20) Prieskumy či ustanoviť operátorov s licenciou pozemných družicových staníc iných ako národných operátorov sa prispôsobujú špecifikáciám ovládajúcim technické a operačné prístupy do medzinárodných družicových systémov, sú vo väčšine členských štátov vykonávané národným signatárom národa, nad ktorého teritóriom stanica operuje. Tieto hodnotenia súladu preto uskutočňujú vykonávatelia služieb, ktorí sú súťažiacimi.Toto nie je kompatibilné s ustanoveniami Zmluvy, zvlášť článkami 3 g) a 90 v spojení s článkom 86. Členské štáty musia preto zabezpečiť, aby tieto konformné ustanovenia boli splnené priamo medzi operátorom siete pozemnej družicovej stanice a medzinárodnou organizáciou samotnou, pod dozorom zákonných orgánov.(21) Väčšina disponibilnej kapacity družice sa ponúka medzinárodnými družicovými organizáciami. Náklady na využívanie tejto kapacity sú zatiaľ vysoké v mnohých členských štátoch, pretože kapacitu možno získať iba od signatára príslušného členského štátu. Táto exkluzivita povolená niektorými štátmi vedie k rozdeleniu spoločného trhu na škodu zákazníkov požadujúcich kapacitu. Preto Rada vo svojom uznesení z 19. decembra 1991 vyzvala členské štáty na zdokonalenie prístupu na družicu medzivládnych organizácií. Pokiaľ ide o zákonné zariadenie a použitie zvláštnych systémov, obmedzenie dané medzinárodnými konvenciami podpísanými členskými štátmi by tiež mohlo mať účinky nekompatibilné s právom Spoločenstva, limitovaním príspevkov na náklady zákazníka v zmysle článku 86 b). V rozsahu medzinárodných družicových organizácií sa uskutočňujú prehľady opatrení relevantných základných nástrojov, inter alia, s ohľadom na zdokonalený prístup a s ohľadom na zákonné zariadenie a využitie zvláštnych systémov. Aby sa umožnilo Komisii vykonávať sledovanie, ktoré jej bolo určené Zmluvou o ES, musia sa zabezpečiť nástroje pomáhajúce členským štátom splniť povinnosť kooperácie danú prvým odsekom článku 5 v spojení s článkom 234 (2) Zmluvy.(22) Pri určení opatrení tejto smernice, Komisia v kontexte s dosiahnutím základných cieľov Zmluvy uvedených v jej článku 2, vrátane upevnenia ekonomiky a sociálnej súdržnosti Spoločenstiev, ako je uvedené v článku 130 a), bude brať do úvahy aj situáciu tých členských štátov, v ktorých pozemná sieť nie je ešte dostatočne vyvinutá a ktorá by mohla oprávňovať odklad pre tieto členské štáty, čo sa týka družicových služieb a v plnom rozsahu aplikovať ustanovenia tejto smernice do 1. januára 1996,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Smernica 88/301/EHS je týmto zmenená a doplnená nasledovne:1. Smernica 88/301/EHS je týmto zmenená a doplnená nasledovne:a) Posledná veta prvého odseku je nahradená nasledovne:"Koncové zariadenie znamená tiež pozemnú družicovú stanicu".b) Nasledujúce odseky sú vložené za druhú zarážku:- "– "špeciálne práva". znamenajú práva, ktoré sú povoľované členským štátom obmedzenému počtu podnikov prostredníctvom legislatívnych, kontrolných alebo administratívnych nástrojov, ktoré v danej geografickej oblasti,- obmedzujú na dva alebo viac počet takýchto podnikov inak ako v súlade s objektívnymi, proporcionálnymi a nediskriminačnými kritériami, alebo- určujú inak ako v súlade s takýmito kritériami niekoľko konkurenčných podnikov, alebo- udeľujú ľubovoľnému podniku alebo podnikom inak ako v súlade s takýmito kritériami právne alebo kontrolné výhody, ktoré podstatne ovplyvňujú schopnosť akéhokoľvek iného podniku dovážať, obchodovať, pripájať, uvádzať do prevádzky a/alebo udržiavať telekomunikačný terminál v tej istej geografickej oblasti v podstate rovnakých podmienkach;- "družicová pozemná stanica". znamená zariadenie, ktoré je spôsobilé iba na vysielanie, alebo na vysielanie a príjem ("vysielač/prijímač".) alebo iba na príjem ("iba prijímač".) rádiokomunikačných signálov prostredníctvom družíc alebo iných kozmických systémov".2. Prvý odsek článku 2 je nahradený nasledujúcim textom."Členské štáty, ktoré udelili špeciálne alebo výhradné práva podnikom, zabezpečia, že všetky výhradné práva sa pozastavujú, ako aj tie osobitné práva, ktoréa) obmedzujú na dva alebo viac počet podnikov v zmysle článku 1 inak ako v súlade s objektívnymi, proporcionálnymi a nediskriminačnými kritériami, alebob) určujú inak ako v súlade s takýmito kritériami niekoľko konkurenčných podnikov v zmysle článku 1."3. Prvá zarážka článku 3 je nahradená nasledujúcim textom:- "v prípade družicovej pozemnej stanice odmietnuť povoliť pripojenie takého zariadenia na verejnú telekomunikačnú sieť a/alebo uviesť ju do služby, keď nevyhovuje príslušným bežným predpisom prijatým na základe smernice Rady 93/97/EHS [8] alebo v prípade nedodržania podstatných požiadaviek stanovených v článku 4 tejto smernice. V prípade absencie spoločných technických pravidiel zosúladených kontrolných podmienok, sú národné predpisy úmerné hlavným požiadavkám a sú oznámené Komisii v súlade so smernicou 83/189/EHS, ak to vyžaduje táto smernica,- v prípade iného terminálu odmietnuť povoliť pripojiť takéto zariadenie na verejnú telekomunikačnú sieť, keď toto nevyhovuje platným všeobecným technickým podmienkam daným smernicou Rady 91/263/EHS [9] alebo v prípade nedodržania podstatných požiadaviek stanovených v článku 4 tejto smernice."Článok 2Smernica 90/388/EHS je týmto zmenená a doplnená nasledovne:1. Článok 1 je zmenený a doplnený nasledovne:a) Odsek 1 je zmenený a doplnený nasledovne:i) druhá zarážka je nahradená nasledovne:- ""výhradné práva"; znamenajú práva, ktoré poskytuje členský štát jednému podniku prostredníctvom legislatívnych, kontrolných alebo administratívnych nástrojov vyhradzujúc mu právo uskutočňovať telekomunikačnú službu alebo podnikať činnosť v danej geografickej oblasti.";ii) Nasledujúce je vložené ako tretia zarážka:- ""špeciálne práva" znamenajú práva, ktoré poskytuje členský štát obmedzenému počtu podnikov prostredníctvom legislatívnych, kontrolných a administratívnych nástrojov, ktoré v danej oblasti,- obmedzujú na dva alebo viac počet podnikov autorizovaných poskytovať službu alebo uskutočňovať aktivitu inak ako v súlade s objektívnymi, proporcionálnymi a nediskriminačnými kritériami, alebo- určujú inak ako v súlade s takými kritériami viac konkurenčných podnikov ako autorizovaných na poskytovanie služby alebo podnikanie aktivity, alebo- udeľujú ľubovoľnému podniku alebo podnikom inak ako v súlade s takýmito kritériami zákonné alebo kontrolné výhody, ktoré podstatne ovplyvňujú spôsobilosť akéhokoľvek iného podniku poskytovať takú istú telekomunikačnú službu alebo podnikať tú istú činnosť v tej istej geografickej oblasti v podstate rovnakých podmienkach."iii) Štvrtá zarážka je nahradená nasledovne:- ""telekomunikačné služby" znamenajú služby, ktorých zabezpečenie spočíva úplne alebo čiastočne v prenose a kontrole signálov vo verejnej telekomunikačnej sieti prostriedkami telekomunikačných procesov s výnimkou rozhlasového a televízneho vysielania do verejných a družicových služieb."iv) nasledujúce zarážky sú vložené za štvrtú zarážku:- ""sieť družicovej pozemnej stanice" znamená konfiguráciu dvoch alebo viacerých pozemných staníc, ktoré spolupracujú cez družicu,- "sieť družicových služieb" znamená zriadenie a riadenie sietí družicových pozemných staníc; tieto služby sa skladajú minimálne zo zriadenia rádiokomunikačného spojenia medzi družicovými pozemnými stanicami a družicou ("uplinks") a rádiokomunikačného spoja medzi družicou a družicovými pozemnými stanicami ("downlinks"),- "družicové spojové služby" znamenajú služby, ktorých zriadenie dovoľuje používať plne alebo čiastočne sieť družicových služieb,- "družicové služby" znamenajú zabezpečenie družicových spojových služieb a/alebo zabezpečenie sietí družicových služieb;"v) druhá veta šiestej zarážky je nahradená nasledujúcim textom:"Týmito dôvodmi sú ochrana sieťových operácií, údržba integrity siete a v oprávnených prípadoch vzájomná univerzálnosť služieb, ochrana údajov a v prípade siete družicových služieb efektívne využívanie frekvenčného spektra a vyvarovanie sa škodlivým rušeniam medzi družicovými telekomunikačnými systémami a inými kozmickými alebo pozemnými technickými systémami."b) Bod 2 je nahradený nasledovne:"2. Táto smernica sa nevzťahuje na službu telexu alebo pozemných pohyblivých rádiokomunikácií."2. Článok 2 je zmenený a doplnený nasledovne:a) Prvý odsek je nahradený nasledovne:"Bez dosahu na článok 1 (2) členské štáty zrušia všetky opatrenia, ktoré poskytujú:a) výhradné práva pre doplnkové telekomunikačné služby iné ako hlasová telefónia, ab) osobitné práva, ktoré limitujú na dva alebo viac počet podnikov autorizovaných ponúkať takéto telekomunikačné služby inak ako v súlade s objektívnymi, proporcionálnymi a nediskriminačnými kritériami, aleboc) osobitné práva, ktoré určujú inak ako v súlade s takýmito kritériami viac konkurenčných podnikov pre poskytovanie telekomunikačných služieb.Prijmú opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby ľubovoľný operátor bol oprávnený ponúkať telekomunikačné služby iné ako hlasová telefónia."b) Nasledovné odstavce sú vložené:"Členské štáty oznámia kritériá, podľa ktorých je zabezpečovaná autorizácia spolu s podmienkami pripojenými k takýmto autorizáciám a procedúram prehlásení pre činnosť vysielačov pozemných staníc.Členské štáty pokračujú v informovaní Komisie o akýchkoľvek plánoch na zavedenie nových licenčných procedúr alebo zmien existujúcich procedúr."3. Článok 6 je zmenený a doplnený nasledovne:a) Nasledovné odseky sú vložené za druhý odsek:"Členské štáty zabezpečia, aby sa akýkoľvek poplatok uložený dodávateľom služieb ako časť autorizačných procedúr zakladal na objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritériách.Poplatky, kritériá, na ktorých sú založené a akékoľvek zmeny sa uverejnia vo vhodnej a dostatočne detailnej forme tak, aby sa dosiahol ľahký prístup k takejto informácii.Členské štáty oznámia Komisii najneskôr do 9 mesiacov po uverejnení tejto smernice a potom kedykoľvek, keď sa objavia zmeny, formu, v ktorej je informácia prístupná. Komisia pravidelne uverejňuje odkazy na takéto oznamy."b) Nasledujúci odsek je vložený:"Členské štáty zabezpečia, aby akýkoľvek regulačný zákaz alebo obmedzenie poskytnutej kapacity družice ľubovoľnému autorizovanému operátorovi siete družicovej pozemnej stanice boli odstránené a autorizujú v ich teritóriu akúkoľvek náhradnú družicu na verifikáciu, či sieť družicových pozemných staníc pre použitie spojení s družicou je v súhlase s uverejnenými podmienkami pre prístup k jej kapacite."Článok 3Členské štáty, ktoré sú stranami medzinárodných konvencií zakladajúcich medzinárodné organizácie Intelsat, Inmarsat, Eutelsat a Intersputnik na účely družicových operátorov, oznámia Komisii, na jej žiadosť, informácie o akomkoľvek opatrení, ktoré majú, ktoré by mohlo mať dosah na súlad s konkurenčnými pravidlami Zmluvy o ES alebo ovplyvniť ciele tejto smernice alebo smernice Rady o telekomunikáciách.Článok 4Členské štáty dodajú Komisii najneskôr do deviatich mesiacov po nadobudnutí účinnosti tejto smernice takú informáciu, ktorá umožní Komisii potvrdiť splnenie článkov 1 a 2.Článok 5Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiaty deň po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 6Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 13. októbra 1994Za KomisiuKarel Van Miertčlen Komisie[1] Ú. v. ES C 8, 14.1.1992, s. 1.[2] Ú. v. ES C 42, 15.2.1993, s. 30.[3] Ú. v. ES L 131, 27.5.1988, s. 73.[4] [1991] ECR I-1223.[5] Ú. v. ES L 290, 24.11.1993, s. 1.[6] Ú. v. ES L 192, 24.7.1990, s. 10.[7] [1992] ECRI-5833.[8] Ú. v. ES L 290, 24.11.1993, s. 1.[9] Ú. v. ES L 128, 23.5.1991, s. 1.--------------------------------------------------


title: Smernica Rady z 20. júla 1981, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 76/115/EHS o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa kotvových úchytiek bezpečnostných pásov motorových vozidiel

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31981L0575

Úradný vestník L 209 , 29/07/1981 S. 0030 - 0031 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 11 S. 0147  Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 11 S. 0213  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 11 S. 0147  Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 13 Zväzok 11 S. 0213

		Smernica Radyz 20. júla 1981,ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 76/115/EHS o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa kotvových úchytiek bezpečnostných pásov motorových vozidiel(81/575/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, najmä na jej článok 100,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Zhromaždenia [2],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [3],keďže smernica Rady 76/115/EHS z 18. decembra 1975 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa kotvových úchytiek bezpečnostných pásov motorových vozidiel [4]stanovuje okrem iného v prílohe I požiadavky, ktoré sa týkajú minimálneho počtu kotvových úchytiek pásov pre automobily kategórie M1, ako je to uvedené v prílohe I k smernici Rady 70/156/EHS zo 6. februára 1970 o aproximácii právnych predpisov členských štátov o typovom schválení motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel [5], naposledy zmenenej a doplnenej smernicou 80/1267/EHS [6];keďže v záujme bezpečnosti cestnej premávky vybavenie bezpečnostnými pásmi a zadržiavacími systémami, ktoré vyhovujú smernici Rady 77/541/EHS z 28. júna 1977 o aproximácii právnych predpisov členských štátov o bezpečnostných pásoch a zadržiavacích systémoch motorových vozidiel [7], sa odteraz bude vyžadovať u vozidiel určitých kategórií M a N a je dovolené a podporované u ostatných kategórií M a N; keďže je teda potrebné v rámci EHS typového schvaľovania motorových vozidiel zabezpečiť kotvové úchytky pre rôzne kategórie vozidiel; keďže na tento účel sa musí rozšíriť rozsah účinnosti smernice 76/115/EHS, aby výrobcovia mohli vybaviť takéto vozidlá kotvovými úchytkami, ktoré spĺňajú požiadavky tejto smernice; keďže takéto rozšírenie sa uskutočnilo vďaka technickému pokroku v konštrukcii motorových vozidiel;keďže preto by sa mala smernica 76/115/EHS zmeniť a doplniť;keďže zmeny a doplnky tejto smernice znamenajú prispôsobenie určitých požiadaviek v prílohách k smernici 76/115/EHS technickému pokroku; keďže deň účinnosti ustanovení tejto smernice by sa mal zhodovať s ustanoveniami, ktoré po prijatí tejto smernice budú potom prijaté s cieľom prispôsobenia požiadaviek príloh k smernici 76/115/EHS technickému pokroku,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Smernica 76/115/EHS sa mení a dopĺňa takto:1. Článok 2 sa nahrádza takto:"Článok 2Na účely tejto smernice "vozidlo" znamená akékoľvek motorové vozidlo kategórií M a N, ako sú uvedené v prílohe I k smernici 70/156/EHS, určené na cestnú prevádzku, s najmenej štyrmi kolesami a najvyššou konštrukčnou rýchlosťou nad 25 km/h."2. V prílohe I:a) Bod 4.3.1 sa nahrádza takto:"4.3.1. Pre predné sedadlá vozidiel kategórie M1, kategórie M2 (s výnimkou vozidiel s prípustnou maximálnou hmotnosťou nad 3500 kg a vozidiel, ktoré majú miesta špeciálne určené pre stojace osoby) a kategórií N1, N2 a N3, musia byť zabezpečené dve dolné kotvové úchytky pásov a jedna horná kotvová úchytka pásu. Pre predné stredné sedadlá sa však považujú za postačujúce dve dolné kotvové úchytky, ak je predné okno umiestnené zvonku od referenčnej zóny, uvedenej v prílohe II k smernici 74/60/EHS. Ak ide o kotvové úchytky pásov, predné okno sa považuje za časť referenčnej zóny, keď je schopné vstúpiť do statického styku s testovacím zariadením podľa metódy opísanej v prílohe II."b) Body 4.3.1.1 a 4.3.1.2 sa vypúšťajú.c) Bod 4.3.2 sa nahrádza takto:"4.3.2. Pre ostatné vonkajšie sedadlá vo vozidlách kategórie M1 musia byť dve dolné kotvové úchytky pásu a jedna horná kotvová úchytka pásu."d) Bod 4.3.3 sa nahrádza takto:"4.3.3. Pre všetky ostatné sedadlá vo vozidlách kategórie M1 a pre všetky ostatné nechránené sedadlá kategórií iných ako M1, ako je uvedené v bode 4.3.1, musia byť minimálne dve dolné kotvové úchytky pásu.Na účely definovania "chráneného sedadla""chránená oblasť" znamená oblasť pred sedadlom, ktorá sa nachádza:- medzi dvomi horizontálnymi rovinami, z ktorých jedna prechádza bodom H a druhá 400 mm nad ním,- medzi dvomi vertikálnymi pozdĺžnymi rovinami, ktoré sú symetrické vzhľadom k bodu H a vzdialené od seba 400 mm,- za priečnou vertikálnou rovinou 1,3 m od bodu H.V ktorejkoľvek priečnej vertikálnej rovine znamená "ochranná zóna" takú súvislú plochu, že ak sa premietne guľa s priemerom 165 mm v pozdĺžnom horizontálnom smere cez ktorýkoľvek bod zóny a cez stred gule, nikde v chránenej oblasti nie je akýkoľvek otvor, ktorým by mohla guľa prejsť.Sedadlo sa považuje za chránené, ak ochranné zóny v hraniciach chránenej oblasti majú celkovo plochu aspoň 800 cm2."e) Bod 4.3.4 sa nahrádza takto:"4.3.4. Pre všetky sklápacie sedadlá, ako i pre všetky sedadlá akéhokoľvek vozidla, ktoré nie sú zahrnuté v bodoch 4.3.1, 4.3.2 alebo 4.3.3, sa nevyžadujú kotvové úchytky pre pásy. Ak je však vozidlo vybavené kotvovými úchytkami pre takéto sedadlá, musia tieto kotvové úchytky spĺňať ustanovenia tejto smernice."Článok 2Členské štáty uvedú do účinnosti ustanovenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou v rovnaký dátum, aký je plánovaný pre uvedenie do účinnosti ustanovení potrebných na dosiahnutie súladu smernice, ktorá má byť prijatá po tejto smernici podľa článku 6 smernice 76/115/EHS tak, aby požiadavky príloh naposledy uvedenej smernice mohli byť prispôsobené technickému pokroku. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Článok 3Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 20. júla 1981Za RadupredsedaP. Walker[1] Ú. v. ES C 87, 9.4.1980, s. 5.[2] Ú. v. ES C 265, 13.10.1980, s. 77.[3] Ú. v. ES C 230, 8.9.1980, s. 6.[4] Ú. v. ES L 24, 30.1.1976, s. 6.[5] Ú. v. ES L 42, 23.2.1970, s. 1.[6] Ú. v. ES L 375, 31.12.1980, s. 34.[7] Ú. v. ES L 220, 29.8.1977, s. 95.--------------------------------------------------


title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/10/ES z 22. mája 2001, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/68/EHS pokiaľ ide o krívačku

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32001L0010

Úradný vestník L 147 , 31/05/2001 S. 0041 - 0041

		Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/10/ESz 22. mája 2001,ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/68/EHS pokiaľ ide o krívačkuEURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 152 (4) b),so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [2],po konzultácii s Výborom regiónov,konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 251 zmluvy [3],keďže:(1) Podmienky zdravia zvierat pokiaľ ide o krívačku, ktoré riadia uvádzanie na trh zvierat, sú stanovené smernicou Rady 91/68/EHS z 28. januára 1991 o podmienkach zdravia zvierat, ktorými sa riadi obchod vo vnútri spoločenstva s ovcami a kozami [4].(2) Komisia obdržala vedecké stanoviská, najmä od Riadiaceho vedeckého výboru, o viacerých aspektoch prenosných spongiformných encefalopatií (PSE). Predpisy stanovené v smernici 91/68/EHS by mali byť opätovne preskúmané vo svetle týchto stanovísk.(3) Mali by byť zadefinované ustanovenia pre všetky otázky týkajúce sa PSE, ktoré by boli uplatniteľné najmä pre oblasti produkcie a umiestňovania na trh živých zvierat a výrobkov živočíšneho pôvodu spomínaných v článku 1 (1) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 z 22. mája 2001 stanovujúceho pravidlá týkajúce sa prevencie, kontroly a ozdravovania od prenosných spongiformných encefalopatií [5].(4) Táto smernica sa priamo dotýka zdravia ľudí a vzťahuje sa na fungovanie vnútorného trhu. Následne je vhodné využiť článok 152 (4) b) zmluvy ako právnu bázu na prijatie podmienok týkajúcich sa prevencie proti niektorým prenosným spongiformným encefalopatiám a boja proti nim.(5) Následne by sa mala zmeniť a doplniť smernica 91/68/EHS,PRIJALI TÚTO SMERNICU:Článok 1Smernica 91/68/EHS sa týmto mení a dopĺňa nasledovne:1. V článku 2 (7) "ako sú uvedené v prílohe B, oddiel I a II" sa nahrádzajú "ako sú uvedené v prílohe B, oddiel I".2. Článok 6 b) sa ruší.3. V článku 7 (1) "zmienené v prílohe B, oddiel II a III" sa nahrádzajú "zmienené v prílohe B, oddiel III".4. V článku 8 (1) "ako sú uvedené v prílohe B, oddiel II a III" sa nahrádzajú "ako sú uvedené v prílohe B, oddiel III".5. Oddiel II prílohy B sa ruší.Článok 21. Členské štáty uvedú najneskôr do 30. júna 2001 do platnosti zákony, iné právne predpisy a administratívne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Tieto ustanovenia sa budú uplatňovať od 1. júla 2001.Keď členské štáty prijmú tieto opatrenia, budú obsahovať odkaz na túto smernicu alebo ich bude takýto odkaz sprevádzať pri príležitosti ich oficiálneho uverejnenia. Metodiku týchto odkazov ustanovia členské štáty.2. Členské štáty oznámia Komisii znenie ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti upravovanej touto smernicou. Komisia o tom informuje ostatné členské štáty.Článok 3Táto smernica nadobúda účinnosť v dvadsiaty deň nasledujúci po dni jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 4Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 22. mája 2001Za Európsky parlamentpredsedaN. FontaineZa RadupredsedaM. Winberg[1] Ú. v. ES C 45, 19.2.1999, s. 33.[2] Ú. v. ES C 258, 10.9.1999, s. 19.[3] Stanovisko Európskeho parlamentu zo 16. februára 2000 (Ú. v. ES C 339, 29.11.2000, s. 128) a rozhodnutie Rady z 12. februára 2001.[4] Ú. v. ES L 46, 19.2.1991, s. 19. Smernica naposledy zmenená a doplnená rozhodnutím Komisie 94/953/ES (Ú. v. ES L 371, 31.12.1994, s. 14).[5] Ú. v. ES L 147, 31.5.2001, s. 1.--------------------------------------------------


title: Smernica Rady z 13. júla 1970, ktorou sa po štvrtý raz mení a dopĺňa smernica Rady z 23. októbra 1962 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa farbív, ktoré sú povolené na použitie v potravinách určených na ľudskú spotrebu

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31970L0358

Úradný vestník L 157 , 18/07/1970 S. 0036 - 0037 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 1 S. 0148  Dánske špeciálne vydanie: Série I Kapitola 1970(II) S. 0377  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 1 S. 0148  Anglické špeciálne vydanie: Série I Kapitola 1970(II) S. 0434  Grécke špeciálne vydanie: Kapitola 03 Zväzok 5 S. 0135  Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 1 S. 0230  Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 13 Zväzok 1 S. 0230

		Smernica Radyz 13. júla 1970,ktorou sa po štvrtý raz mení a dopĺňa smernica Rady z 23. októbra 1962 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa farbív, ktoré sú povolené na použitie v potravinách určených na ľudskú spotrebu(70/358/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 100;so zreteľom na návrh Komisie;keďže podľa článku 11 ods. 2 smernice Rady z 23. októbra 1962 [1] o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa farbív, ktoré sú povolené na použitie v potravinách určených pre ľudskú spotrebu, naposledy zmenenej a doplnenej smernicou Rady z 20. decembra 1968 [2], Komisia bola splnomocnená, aby po porade s členskými štátmi zaviedla metódy analýzy, ktoré sú potrebné na overenie, či sa naozaj dodržiavajú kritériá čistoty, ktorým musia farbivá vyhovovať;keďže Komisia by sa mala poveriť úlohou určiť postup pri odoberaní vzoriek a metódy kvalitatívnej a kvantitatívnej analýzy farbív používaných vo vnútri alebo na povrchu potravín;keďže je žiaduce, aby sa vo všetkých prípadoch, keď Rada splnomocní Komisiu na vykonanie pravidiel týkajúcich sa potravín, ustanovilo zavedenie úzkej spolupráce medzi členskými štátmi a Komisiou v rámci Stáleho výboru pre potraviny založeného rozhodnutím Rady z 13. novembra 1969 [3];PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Smernica Rady z 23. októbra 1962 sa mení a dopĺňa v súlade s ustanoveniami článkov 2 a 3.Článok 2"2. Postup stanovený v článku 11 písm. a) sa použije na zavedenie:- metód analýzy potrebných na overenie, či sa dodržiavajú všeobecné a osobitné kritériá čistoty stanovené v prílohe III tejto smernice;- postupu na odoberanie vzoriek a metód kvalitatívnej a kvantitatívnej analýzy farbív vo vnútri a na povrchu potravín."Článok 3"Článok 11a1. Tam kde sa má uplatniť postup stanovený v tomto článku, predseda, buď z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť zástupcu niektorého členského štátu postúpi vec Stálemu výboru pre potraviny (ďalej len "výboru") založenému rozhodnutím Rady z 13. novembra 1969.2. Zástupca Komisie predloží výboru návrh opatrení, ktoré sa majú prijať. Výbor vydá k návrhu svoje stanovisko v lehote, ktorú predseda určí podľa naliehavosti veci. Stanovisko musí byť prijaté väčšinou dvanástich hlasov, pričom sila hlasov členských štátov sa posudzuje podľa toho, ako je stanovené v článku 148 ods. 2 zmluvy. Predseda nehlasuje.3. a) Komisia prijme zamýšľané opatrenia, pokiaľ sú v súlade so stanoviskom výboru.b) V prípade, že zamýšľané opatrenia nie sú v súlade so stanoviskom výboru, alebo ak sa stanovisko nevydalo, Komisia bezodkladne navrhne Rade opatrenia, ktoré sa majú prijať. Rada rozhoduje kvalifikovanou väčšinou.c) Ak Rada nerozhodne do troch mesiacov, od predloženia návrhu, navrhované opatrenia prijme Komisia.Článok 11bUstanovenia článku 11a sa budú uplatňovať po dobu 18 mesiacov odo dňa, kedy sa vec prvý raz postúpila výboru, či už podľa článku 11a ods. 1 alebo podľa niektorého iného súvisiaceho ustanovenia."Článok 4Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 13. júla 1970Za RadupredsedaJ. Ertl[1] Ú. v. ES 115, 11.11.1962, s. 2645/62.[2] Ú. v. ES L 309, 24.12.1968, s. 24.[3] Ú. v. ES L 291, 19.11.1969, s. 9.--------------------------------------------------


title: Smernica Komisie 2001/30/ES z 2. mája 2001, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 96/77/ES ustanovujúca špecifické kritéria čistoty potravinárskych prídavných látok iných ako farbivá a sladidláText s významom pre EHP.

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32001L0030

Úradný vestník L 146 , 31/05/2001 S. 0001 - 0023

		Smernica Komisie 2001/30/ESz 2. mája 2001,ktorou sa mení a dopĺňa smernica 96/77/ES ustanovujúca špecifické kritéria čistoty potravinárskych prídavných látok iných ako farbivá a sladidlá(Text s významom pre EHP)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady 89/107/EHS z 21. decembra 1988 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa potravinárskych prídavných látok povolených na použitie v potravinách určených na ľudskú spotrebu [1], zmenenú a doplnenú smernicou 94/34/ES Európskeho parlamentu a Rady [2] a najmä na jej článok 3 ods. 3 písm. a),po porade s Vedeckým výborom pre potraviny,keďže:(1) Je potrebné ustanoviť kritériá čistoty pre všetky prídavné látky okrem farbív a sladidiel uvedených v smernici 95/2/ES Európskeho parlamentu a Rady z 20. februára 1995 o prídavných látkach do potravín okrem farbív a sladidiel [3], naposledy zmenenej a doplnenej smernicou 2001/5/ES [4].(2) Smernica Rady 96/77/ES z 2. decembra 1996 ustanovujúca špecifické kritéria čistoty potravinárskych prídavných látok iných ako farbivá a sladidlá [5], naposledy zmenená a doplnená smernicou 2000/63/ES [6], ktorou sa ustanovujú kritériá čistoty pre viacero prídavných látok do potravín, by teraz mala byť doplnená o kritériá čistoty pre ostávajúce prídavné látky do potravín uvedené v smernici 95/2/ES.(3) Je potrebné zohľadniť špecifikácie a analytické postupy pre prídavné látky ustanovené v Potravinovom kódexe prijaté Spoločným výborom expertov FAO/WHO pre prídavné látky do potravín (JECFA).(4) Opatrenia ustanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potraviny,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Smernica 96/77/ES sa mení a dopĺňa takto:Príloha sa dopĺňa textom prílohy tejto smernice.Článok 21. Členské štáty prijmú zákony, iné právne predpisy a správne ustanovenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 1. júna 2002. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.2. Keď členské štáty prijmú tieto ustanovenia, musia v čase svojho uverejnenia obsahovať odkaz na túto smernicu alebo musia byť sprevádzané takýmto odkazom. Členské štáty rozhodnú, ako sa má tento odkaz uvádzať.3. Výrobky uvedené na trh alebo označené pred 1. júnom 2002, ktoré nie sú v súlade s touto smernicou, sa môžu predávať až do vyčerpania zásob.Článok 3Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiaty deň po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 4Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 2. mája 2001Za KomisiuDavid Byrnečlen Komisie[1] Ú. v. ES L 40, 11.2.1989, s. 27.[2] Ú. v. ES L 237, 10.9.1994, s. 1.[3] Ú. v. ES L 61, 18.3.1995, s. 1.[4] Ú. v. ES L 55, 24.2.2001, s. 59.[5] Ú. v. ES L 339, 30.12.1996, s. 1.[6] Ú. v. ES L 227, 30.10.2000, s. 1.--------------------------------------------------PRÍLOHAE 170 i) UHLIČITAN VÁPENATÝKritériá čistoty pre túto prídavnú látku sú rovnaké ako kritériá ustanovené pre túto prídavnú látku v prílohe smernice 95/45/ES, ktorá ustanovuje osobitné kritériá čistoty farbív na používanie v potravinách [1].E 353 KYSELINA METAVÍNNASynonymá | Kyselina dvojvínna |DefiníciaChemický názov | Kyselina metavínna |Chemický vzorec | C4H6O6 |Obsah | Najmenej 99,5 % |Opis | Kryštalická alebo prášková forma bielej alebo žltkastej farby. Vysoko rozplývavá so slabou vôňou karamelu. |IdentifikáciaA. | Veľmi rozpustná vo vode a etanole. |B. | Vzorka 1 až 10 mg tejto látky sa dá do skúmavky s 2 ml koncentrovanej kyseliny sírovej a 2 kvapkami sulforezorcinolového činidla. Po zahriatí na 150 °C sa objaví intenzívne fialové sfarbenie. |ČistotaArzén | Najviac 3 mg/kg |Olovo | Najviac 5 mg/kg |Ortuť | Najviac 1 mg/kg |E 354 VÍNAN VÁPENATÝSynonymá | Vínan L-vápenatý |DefiníciaChemický názov | Dihydrát L(+)-2,3-dihydroxybutándioátu vápenatého. |Chemický vzorec | C4H4CaO6 . 2H2O |Molekulová hmotnosť | 224,18 |Obsah | Najmenej 98,0 % |Opis | Jemný kryštalický prášok bielej alebo špinavobielej farby |IdentifikáciaA.Málo rozpustný vo vode. Rozpustnosť približne 0,01 g/100 ml vody (20 °C). Slabo rozpustný v etanole. Nepatrne rozpustný v dietyléteri. Rozpustný v kyselinách | |B.Špecifická otáčavosť [α]20D | + 7,0o až 7,4o (0,1 % v 1 N roztoku HCl) |C.pH 5 % suspenzie | 6,0 až 9,0 |ČistotaSírany (ako H2SO4) | Najviac 1 g/kg |Arzén | Najviac 3 mg/kg |Olovo | Najviac 5 mg/kg |Ortuť | Najviac 1 mg/kg |E 356 ADIPAN SODNÝDefiníciaChemický názov | Adipan sodný |EINECS | 231-293-5 |Chemický vzorec | C6H8Na2O4 |Molekulová hmotnosť | 190,11 |Obsah | Najmenej 99,0 % (ako anhydrid) ) |Opis | Biele kryštály alebo kryštalický prášok bez zápachu |IdentifikáciaA.Bod topenia | 151 °C až 152 °C ( ako kyselina adipová) |B.Rozpustnosť | Približne 50 g/100 ml vody (20 °C) |C.Pozitívna skúška na prítomnosť sodíka | |ČistotaVoda | Najviac 3 % (Karl Fischer) |Arzén | Najviac 3 mg/kg |Olovo | Najviac 5 mg/kg |Ortuť | Najviac 1 mg/kg |E 357 ADIPAN DRASELNÝDefiníciaChemický názov | Adipan draselný |EINECS | 242-838-1 |Chemický vzorec | C6H8K2O4 |Molekulová hmotnosť | 222,32 |Obsah | Najmenej 99,0 % ( ako anhydrid) ) |Opis | Biele kryštály alebo kryštalický prášok bez zápachu |IdentifikáciaA.Bod topenia | 151 °C - 152 °C (ako kyselina adipová) |B.Rozpustnosť | Približne 60 g/100 ml vody (20 °C) |C.Pozitívna skúška na prítomnosť draslíka | |ČistotaVoda | Najviac 3 % (Karl Fischer) |Arzén | Najviac 3 mg/kg |Olovo | Najviac 5 mg/kg |Ortuť | Najviac 1 mg/kg |E 420 (i) SORBITOLKritériá čistoty pre túto prídavnú látku sú rovnaké ako kritériá ustanovené pre túto prídavnú látku v prílohe smernice 95/31/ES, ktorá ustanovuje osobitné kritériá čistoty sladidiel pre používanie v potravinách [2].E 420 (ii) SORBITOLOVÝ SIRUPKritériá čistoty pre túto prídavnú látku sú rovnaké ako kritériá ustanovené pre túto prídavnú látku v prílohe smernice 95/31/ES, ktorá ustanovuje osobitné kritériá čistoty sladidiel pre používanie v potravinách.E 421 MANITOLKritériá čistoty pre túto prídavnú látku sú rovnaké ako kritériá ustanovené pre túto prídavnú látku v prílohe smernice 95/31/ES, ktorá ustanovuje osobitné kritériá čistoty sladidiel pre používanie v potravinách.E 425 (i) KONJAKOVÁ GUMADefinícia | Konjaková guma je vo vode rozpustný hydrokoloid, ktorý sa získava z konjakového prášku vodnou extrakciou. Konjaková guma je nepurifikovaná surovina z koreňa trvalej rastliny Amorphophallus konjac. Prevládajúcou zložkou konjakovej gumy je vysokomolekulárny polysacharid glukomanan rozpustný vo vode, ktorý pozostáva z jednotiek D-manózy a D-glukózy v molárnom pomere 1,6: 1,0, spojených β(1-4)-glykozidickými väzbami. Kratšie bočné reťazce sú spojené β(1-3)-glykozidickými väzbami a acetylové skupiny sa vyskytujú náhodne, v pomere asi 1 skupina na 9 až 19 cukorných jednotiek. |Molekulová hmotnosť | Prevládajúca zložka glukomanan má priemernú molekulovú hmotnosť 200000 až 2000000 |Obsah | Najmenej 75 % uhľohydrátu |Opis | Biely, krémový až svetlohnedý prášok |IdentifikáciaA.Rozpustnosť | Disperguje v teplej alebo studenej vode, pričom vytvára viskózny roztok s pH 4,0 až 7,0 |B.Tvorba gélu | Pridajte 5 ml 4 % roztoku bóranu sodného do 1 % roztoku vzorky v skúmavke a silno pretrepte. Vytvorí sa gél |C.Tvorba tepelne stabilného gélu | Za stáleho miešania po dobu 30 minút pripravte 2 % roztok vzorky jej zahrievaním vo vriacom vodnom kúpeli a potom roztok ochlaďte na izbovú teplotu. Na každý g vzorky použitý na prípravu 30 g 2 % roztoku pridajte 1 ml 10 % roztoku uhličitanu draselného do úplne hydratovanej vzorky izbovej teploty. Zmes zahrejte vo vodnom kúpeli na 85 °C a po dobu 2 hodín nemiešajte. Za týchto podmienok sa vytvorí tepelne stabilný gél |D.Viskozita (1 % roztoku) | Najmenej 3 kg.m-1s-1 pri 25 °C |ČistotaStrata sušením | Najviac 12 % (105 °C, 5 h) |Škrob | Najviac 3 % |Bielkoviny | Najviac 3 % (N x 5,7) Percento dusíka stanovené Kjeldahlovou metódou vo vzorke po vynásobení číslom 5,7 udáva percento bielkovín vo vzorke |Látky rozpustné v éteri | Najviac 0,1 % |Popol celkom | Najviac 5,0 % (800 °C, 3 až 4 h) |Arzén | Najviac 3 mg/kg |Olovo | Najviac 2 mg/kg |Salmonella spp. | Neprítomná v 12,5 g |E.coli | Neprítomná v 5 g |E 425 (ii) KONJAK GLUKOMANANDefinícia | Konjak glukomanan je vo vode rozpustný hydrokoloid, ktorý sa získava z konjakového prášku vymývaním etanolom s obsahom vody. Konjaková múka je nepurifikovaná surovina z hľuzy trvalej rastliny Amorphophallus konjac.Prevládajúcou zložkou je vysokomolekulárny polysacharid glukomanan rozpustný vo vode, ktorý pozostáva z jednotiek D-manózy a D-glukózy v mólovom pomere 1,6: 1,0 spojených β(1-4)-glykozidickými väzbami s vetvením približne na každej 50. alebo 60. jednotke. Približne každý 19. zvyšok cukru je acetylovaný. |Molekulová hmotnosť | 500000 až 2000000 |Obsah | Najmenej 95 % (na sušinu stráviteľnej vlákniny) |Opis | Biely až nepatrne hnedastý prášok s drobnými časticami, ktoré voľne tečú, bez zápachu |IdentifikáciaA.Rozpustnosť | Disperguje v teplej alebo studenej vode, pričom vytvára vysoko viskózny roztok s pH 5,0 až 7,0. Rozpustnosť sa zvyšuje teplom a mechanickým miešaním |B.Tvorba tepelne stabilného gélu | Za stáleho miešania po dobu 30 minút pripraviť 2 % roztok vzorky jej zahrievaním vo vriacom vodnom kúpeli a potom ochladením roztoku na izbovú teplotu. Na každý g vzorky použitý na prípravu 30 g 2 % roztoku sa pridá 1 ml 10 % roztoku uhličitanu draselného do úplne hydratovanej vzorky izbovej teploty. Zmes sa zahreje vo vodnom kúpeli na 85 °C a po dobu 2 hodín sa nemieša. Za týchto podmienok sa vytvorí tepelne stabilný gél |C.Viskozita (1 % roztoku) | Najmenej 20 kg.m-1s-1 pri 25 °C |ČistotaStrata sušením | Najviac 8 % (105 °C, 3 h) |Škrob | Najviac 1 % |Bielkoviny | Najviac 1,5 % (N x 5,7) Percento dusíka stanovené Kjeldahlovou metódou vo vzorke po vynásobení 5,7 udáva percento bielkovín vo vzorke |Látka rozpustná v éteri | Najviac 0,5 % |Siričitany (ako SO2) | Najviac 4 mg/kg |Chloridy | Najviac 0,02 % |Rozpustnosť v 50 % alkohole | Najviac 2,0 % látky |Popol celkom | Najviac 2,0 % (800 °C, 3 až 4 h) |Olovo | Najviac 1 mg/kg |Salmonella spp. | Neprítomná v 12,5 g |E.coli | Neprítomná v 5 g |E 504 (ii) HYDROGÉNUHLIČITAN HOREČNATÝSynonymá | Hydrogénuhličitan horečnatý, subkarbonát horečnatý (ľahký alebo ťažký), hydratovaný základný uhličitan horečnatý, hydroxid uhličitanu horečnatého |DefiníciaChemický názov | Hydratovaný hydroxid uhličitanu horečnatého |EINECS | 235-192-7 |Chemický vzorec | 4MgCO3Mg(OH)25H2O |Molekulová hmotnosť | 485 |Obsah | Mg najmenej 40,0 % a najviac 45,0 % (prepočítané ako MgO) |Opis | Ľahká, biela drobivá hmota alebo objemný biely prášok |IdentifikáciaA.Pozitívna skúška na prítomnosť horčíka a uhličitanov | |B.Rozpustnosť | Prakticky nerozpustný vo vode. Nerozpustný v etanole |ČistotaLátka nerozpustná v kyseline | Najviac 0,05 % |Látka rozpustná vo vode | Najviac 1,0 % |Vápnik | Najviac 1,0 % |Arzén | Najviac 3 mg/kg |Olovo | Najviac 10 mg/kg |Ortuť | Najviac 1 mg/kg |E 553b MASTENECSynonymá | Mastenec, Talk (Talcum) |Definícia | Prirodzene sa vyskytujúca forma hydrogénmetakremičitanu horečnatého hydratovaného s kolísavým pomerom pridružených minerálov ako sú alfa-kremeň, kalcit, chlorit, dolomit, magnezit a sľuda |Chemický názov | Hydrogénmetakremičitan horečnatý |EINECS | 238-877-9 |Chemický vzorec | Mg3(Si4O10)(OH)2 |Molekulová hmotnosť | 379,22 |Opis | Ľahký homogénny biely alebo takmer biely prášok mastný na dotyk |IdentifikáciaA.IČ absorpcia | Charakteristický vrchol na 3677, 1018 a 669 cm-1 |B.Röntgenová difrakcia | Vrcholy na 9,34 / 4,66 / 3,12 Å |C.Rozpustnosť | Nerozpustný vo vode a etanole |ČistotaStrata sušením | Najviac 0,5 % (105 °C, 1 h) |Rozpustné látky v kyslom prostredí | Najviac 6 % |Rozpustné látky vo vode | Najviac 0,2 % |V kyslom prostredí rozpustné železo | Nezistiteľné |Arzén | Najviac 10 mg/kg |Olovo | Najviac 5 mg/kg |E 554 KREMIČITAN HLINITOSODNÝSynonymá | Kremičitohlinitan sodný, hlinitokremičitan sodný, kremičitan hlinitosodný |DefiníciaChemický názov | Kremičitan hlinitosodný |Obsah | Obsah (na anhydrid): ako SiO2 najmenej 66,0 % a najviac 88,0 %ako Al2O3 najmenej 5,0 % a najviac 15,0 % |Opis | Jemný biely amorfný prášok alebo zrnká |IdentifikáciaA.Pozitívna skúška na prítomnosť hliníka a kremičitanov | |B.pH 5 % suspenzie | Od 6,5 do 11,5 |ČistotaStrata sušením | Najviac 8,0 % (105 °C, 2 h) |Strata žíhaním | Najmenej 5,0 % a najviac 11,0 % ako anhydrid (1000 °C, do konštantnej hmotnosti) |Sodík | Najmenej 5 % a najviac 8,5 % (ako Na2O) (ako anhydrid) |Arzén | Najviac 3 mg/kg |Olovo | Najviac 5 mg/kg |Ortuť | Najviac 1 mg/kg |E 555 KREMIČITAN HLINITODRASELNÝSynonymá | Sľuda |Definícia | Prírodná sľuda pozostáva hlavne z kremičitanu hlinitodraselného (muskovitu) |EINECS | 310-127-6 |Chemický názov | kremičitan hlinitodraselný |Chemický vzorec | KAl2[AlSi3O10](OH)2 |Molekulová hmotnosť | 398 |Obsah | Najmenej 98 % |Opis | Ľahké sivé až biele kryštalické doštičky alebo prášok |IdentifikáciaA.Rozpustnosť | Nerozpustný vo vode, zriedených kyselinách, alkáliách a organických rozpúšťadlách |ČistotaStrata sušením | Najviac 0,5 % (105 °C, 2 h) |Antimón | Najviac 20 mg/kg |Zinok | Najviac 25 mg/kg |Bárium | Najviac 25 mg/kg |Chróm | Najviac 100 mg/kg |Meď | Najviac 25 mg/kg |Nikel | Najviac 50 mg/kg |Arzén | Najviac 3 mg/kg |Ortuť | Najviac 1 mg/kg |Kadmium | Najviac 2 mg/kg |Olovo | Najviac 10 mg/kg |E 556 KREMIČITAN HLINITOVÁPENATÝSynonymá | Hlinitokremičitan vápenatý, kremičitohlinitan vápenatý, kremičitan hlinitovápenatý |DefiníciaChemický názov | Kremičitan hlinitovápenatý |Obsah | Obsah (na anhydrid): ako SiO2 najmenej 44,0 % a najviac 50,0 %ako Al2O3 najmenej 3,0 % a najviac 5,0 %ako CaO najmenej 32,0 % a najviac 38,0 % |Opis | Jemný biely voľne tečúci prášok |IdentifikáciaA.Pozitívna skúška na prítomnosť vápnika, hliníka a kremičitanov | |ČistotaStrata sušením | Najviac 10,0 % (105 °C, 2 h) |Strata žíhaním | Najmenej 14,0 % a najviac 18,0 % (ako anhydrid) (1000 °C, konštantná hmotnosť) |Fluoridy | Najviac 50 mg/kg |Arzén | Najviac 3 mg/kg |Olovo | Najviac 10 mg/kg |Ortuť | Najviac 1 mg/kg |E 558 BENTONITDefinícia | Bentonit je prírodný íl s vysokým podielom montmorilonitu, prírodného hydratovaného kremičitanu hlinitého, v ktorom sú niektoré atómy hliníka a kremíka prirodzene nahradené inými atómami, napríklad horčíkom a železom. Ióny vápnika a sodíka sú navrstvené medzi vrstvami nerastu. Bežne sa vyskytujú štyri typy bentonitu: prírodný sodný bentonit, prírodný vápenatý bentonit, bentonit aktivovaný sodíkom a bentonit aktivovaný kyselinou |EINECS | 215-108-5 |Chemický vzorec | (Al, Mg)8(Si4O10)4(OH)8 . 12H2O |Molekulová hmotnosť | 819 |Obsah | Montmorilonit najmenej 80 % |Opis | Veľmi jemný žltkasto alebo sivastobiely prášok alebo granuly. Štruktúra umožňuje bentonitu absorbovať vodu do vnútra aj na jeho vonkajšom povrchu (nabobtnáva) |IdentifikáciaA.Skúška metylénovou modrou | |B.Röntgenová difrakcia | Charakteristické vrcholy na 12,5/15 Å |C.IČ absorpcia | Vrcholy na 428/470/530/1110-1020/3750 – 3400 cm-1 |ČistotaStrata sušením | Najviac 15,0 % (105 °C, 2 h) |Arzén | Najviac 2 mg/kg |Olovo | Najviac 20 mg/kg |E 559 KREMIČITAN HLINITÝ (KAOLÍN)Synonymá | Ľahký alebo ťažký kaolín |Definícia | Kremičitan hlinitý hydratovaný (kaolín) je purifikovaná biele tvárna hlina zložená z kaolinitu, kremičitanu hlinitodraselného, živca a kremeňa. Spracovanie by nemalo zahŕňať vypaľovanie |EINECS | 215-286-4 (kaolinit) |Chemický vzorec | Al2Si2O5(OH)4 (kaolinit) |Molekulová hmotnosť | 264 |Obsah | Najmenej 90 % ( súčet kremíka a hliníka po žíhaní) Oxid kremičitý (SiO2)45 % až 55 %Oxid hlinitý (Al2O3)30 % až 39 % |Opis | Jemný biely alebo sivastobiely mazľavý prášok. Kaolín tvoria voľné zhluky náhodne orientovaných ihiel vločiek kaolinitu alebo jednotlivých šesťuholníkových vločiek |IdentifikáciaA.Pozitívna skúška na prítomnosť hliníka a kremičitanov | |B.Röntgenová difrakcia | Charakteristické vrcholy na 7,18 / 3,58 / 2,38 / 1,78 Å |C.IČ absorpcia | Vrcholy na 3700 a 3620 cm-1 |ČistotaStrata žíhaním | 10 až 14 % (1000 °C, do konštantnej hmotnosti) |Látky rozpustné vo vode | Najviac 0,3 % |Látky rozpustné v kyslom prostredí | Najviac 2,0 % |Železo | Najviac 5 % |Oxid draselný (K2O) | Najviac 5 % |Uhlík | Najviac 0,5 % |Arzén | Najviac 3 mg/kg |Olovo | Najviac 5 mg/kg |Ortuť | Najviac 1 mg/kg |E 620 KYSELINA GLUTAMOVÁSynonymá | Kyselina L-glutamová, kyselina L-α-aminoglutarová |DefiníciaChemický názov | Kyselina L-glutamová, kyselina L-2-aminopentándiová |EINECS | 200-293-7 |Chemický vzorec | C5H9NO4 |Molekulová hmotnosť | 147,13 |Obsah | Najmenej 99,0 a najviac 101,0 % (ako anhydrid) |Opis | Biele kryštály alebo kryštalický prášok |IdentifikáciaA.Pozitívna skúška na prítomnosť kyseliny glutamovej tenkovrstvovou chromatografiou | |B.Špecifická otáčavosť [α]D20 | + 31,5o až + 32,2o (10 % roztok (anhydridu ) v 2 N HCl v 200 mm trubici) |C.pH nasýteného roztoku | 3,0 až 3,5 |ČistotaStrata sušením | Najviac 0,2 % (80 °C, 3h) |Sulfátový popol | Najviac 0,2 % |Chloridy | Najviac 0,2 % |Kyselina pyrolidónkarboxylová | Najviac 0,2 % |Olovo | Najviac 2 mg/kg |E 621 GLUTAMAN SODNÝSynonymá | Glutaman sodný, MSG |DefiníciaChemický názov | Monohydrát L-glutamanu sodného |EINECS | 205-538-1 |Chemický vzorec | C5H8NaNO4 . H2O |Molekulová hmotnosť | 187,13 |Obsah | Najmenej 99,0 % a najviac 101,0 % (ako anhydrid) |Opis | Biele kryštály alebo kryštalický prášok prakticky bez zápachu |IdentifikáciaA.Pozitívna skúška na prítomnosť sodíka | |B.Pozitívna skúška na prítomnosť kyseliny glutamovej tenkovrstvovou chromatografiou | |C.Špecifická otáčavosť [α]D20 | + 24,8o až + 25,3o (10 % roztok (anhydridu ) v 2 N HCl v 200 mm trubici) |D.pH 5 % roztoku | 6,7 až 7,2 |ČistotaStrata sušením | Najviac 0,5 % (98 °C, 5 h) |Chloridy | Najviac 0,2 % |Kyselina pyrolidónkarboxylová | Najviac 0,2 % |Olovo | Najviac 2 mg/kg |E 622 GLUTAMAN DRASELNÝSynonymá | Glutaman draselný, MPG |DefiníciaChemický názov | Monohydrát L-glutamanu draselného |EINECS | 243-094-0 |Chemický vzorec | C5H8KNO4 . H2O |Molekulová hmotnosť | 203,24 |Obsah | Najmenej 99,0 % a najviac 101,0 % (ako anhydrid) |Opis | Biele kryštály alebo kryštalický prášok prakticky bez zápachu |IdentifikáciaA.Pozitívna skúška na prítomnosť draslíka | |B.Pozitívna skúška na prítomnosť kyseliny glutamovej tenkovrstvovou chromatografiou | |C.Špecifická otáčavosť [α]D20 | + 22,5o až + 24,0o (10 % roztok (anhydridu ) v 2 N HCl v 200 mm trubici) |D.pH 2 % roztoku | 6,7 až 7,3 |ČistotaStrata sušením | Najviac 0,2 % (80 °C, 5 h) |Chloridy | Najviac 0,2 % |Kyselina pyrolidónkarboxylová | Najviac 0,2 % |Olovo | Najviac 2 mg/kg |E 623 GLUTAMAN VÁPENATÝSynonymá | Glutaman vápenatý |DefiníciaChemický názov | di-L-glutamat vápenatý |EINECS | 242-905-5 |Chemický vzorec | C10H16CaN2O8 . x H2O (x = 0, 1, 2 alebo 4) |Molekulová hmotnosť | 332,32 (anhydrid) |Obsah | Najmenej 98,0 % a najviac 102,0 % (ako anhydrid) |Opis | Biele kryštály alebo kryštalický prášok prakticky bez zápachu |IdentifikáciaA.Skúška na prítomnosť vápnika | |B.Pozitívna skúška na prítomnosť kyseliny glutamovej tenkovrstvovou chromatografiou | |C.Špecifická otáčavosť [α]D20 | + 27,4o až + 29,2o (pre diglutaman vápenatý, ktorého x = 4) (10 % roztok (anhydridu ) v 2 N HCl, v 200 mm trubici ) |ČistotaVoda | Najviac 19 % (pre diglutaman vápenatý, ktorého x = 4) (Karl Fischer) |Chloridy | Najviac 0,2 % |Kyselina pyrolidónkarboxylová | Najviac 0,2 % |Olovo | Najviac 2 mg/kg |E 624 GLUTAMAN AMÓNNYSynonymá | Glutaman amónny |DefiníciaChemický názov | Monohydrát L-glutamanu amónneho |EINECS | 231-447-1 |Chemický vzorec | C5H12N2O4 . H2O |Molekulová hmotnosť | 182,18 |Obsah | Najmenej 99,0 % a najviac 101,0 % (ako anhydrid) |Opis | Biele kryštály alebo kryštalický prášok prakticky bez zápachu |IdentifikáciaA.Pozitívna skúška na prítomnosť amoniaku | |B.Pozitívna skúška na prítomnosť kyseliny glutamovej tenkovrstvovou chromatografiou | |C.Špecifická otáčavosť [α]D20 | + 25,4o až + 26,4o (10 % roztok (anhydridu ) v 2 N HCl, v 200 mm trubici) |D.pH 5 % roztoku | 6,0 až 7,0 |ČistotaStrata sušením | Najviac 0,5 % (50 °C, 4 h) |Sulfátový popol | Najviac 0,1 % |Kyselina pyrolidónkarboxylová | Najviac 0,2 % |Olovo | Najviac 2 mg/kg |E 625 DIGLUTAMAT HOREČNATÝSynonymá | Glutaman horečnatý |DefiníciaChemický názov | Tetrahydrát di-L-glutamanu horečnatého |EINECS | 242-413-0 |Chemický vzorec | C10H16MgN2O8 . 4 H2O |Molekulová hmotnosť | 388,62 |Obsah | Obsah najmenej 95,0 % a najviac 105,0 % (ako anhydrid) |Opis | Biele alebo špinavobiele kryštály alebo prášok bez zápachu |IdentifikáciaA.Pozitívna skúška na prítomnosť horčíka | |B.Pozitívna skúška na prítomnosť kyseliny glutamovej tenkovrstvovou chromatografiou | |C.Špecifická otáčavosť [α]D20 | + 23,8o až + 24,4o (10 % roztok (anhydridu ) v 2 N HCl, v 200 mm trubici ) |D.pH 10 % roztoku | 6,4 až 7,5 |ČistotaVoda | Najviac 24 % (Karl Fischer) |Chloridy | Najviac 0,2 % |Kyselina pyrolidónkarboxylová | Najviac 0,2 % |Olovo | Najviac 2 mg/kg |E 626 KYSELINA GUANYLOVÁSynonymá | Kyselina guanylová |DefiníciaChemický názov | Kyselina guanozín-5'-monofosforečná |EINECS | 201-598-8 |Chemický vzorec | C10H14N5O8P |Molekulová hmotnosť | 363,22 |Obsah | Najmenej 97 % (ako anhydrid) |Opis | Bezfarebné alebo biele kryštály alebo biely kryštalický prášok bez zápachu |IdentifikáciaA.Pozitívna skúška na prítomnosť ribózy a organických fosforečnanov | |B.pH 0,25 % roztoku | 1,5 až 2,5 |C.Spektrometria | Maximum absorpcie roztoku 20 mg/l v 0,01 N HCl pri 256 nm |ČistotaStrata sušením | Najviac 1,5 % (120 °C, 4 h) |Iné nukleotidy | Nezistiteľné tenkovrstvovou chromatografiou |Olovo | Najviac 2 mg/kg |E 627 GUANYLAN DISODNÝSynonymá | Guanylan sodný, 5'-guanylan sodný |DefiníciaChemický názov | Guanozín-5'-monofosforečnan disodný |EINECS | 221-849-5 |Chemický vzorec | C10H12N5Na2O8P . x H2O (x = cca 7) |Molekulová hmotnosť | 407,19 (anhydrid ) |Obsah | Obsah najmenej 97,0 % (ako anhydrid) |Opis | Bezfarebné alebo biele kryštály alebo biely kryštalický prášok bez zápachu |IdentifikáciaA.Pozitívna skúška na prítomnosť ribózy, organických fosforečnanov a sodíka | |B.pH 0,5 % roztoku | 7,0 až 8,5 |C.Spektrometria | Maximum absorpcie roztoku 20 mg/l v 0,01 N HCl pri 256 nm |ČistotaStrata sušením | Najviac 25 % (120 °C, 4 h) |Iné nukleotidy | Nezistiteľné tenkovrstvovou chromatografiou |Olovo | Najviac 2 mg/kg |E 628 GUANYLAN DIDRASELNÝSynonymá | Guanylan draselný, 5'-guanylan draselný |DefiníciaChemický názov | Guanozín-5'-monofosforečnan didraselný |EINECS | 226-914-1 |Chemický vzorec | C10H12K2N5O8P |Molekulová hmotnosť | 439,40 |Obsah | Najmenej 97,0 % (ako anhydrid) |Opis | Bezfarebné alebo biele kryštály alebo biely kryštalický prášok bez zápachu |IdentifikáciaA.Pozitívna skúška na prítomnosť ribózy, organických fosforečnanov a draslíka | |B.pH 5 % roztoku | 7,0 až 8,5 |C.Spektrometria | Maximum absorpcie roztoku 20 mg/l v 0,01 N HCl pri 256 nm |ČistotaStrata sušením | Najviac 5 % (120 °C, 4 h) |Iné nukleotidy | Nezistiteľné tenkovrstvovou chromatografiou |Olovo | Najviac 2 mg/kg |E 629 GUANYLAN VÁPENATÝSynonymá | 5'-guanylan vápenatý |DefiníciaChemický názov | Guanozín-5'-monofosforečnan vápenatý |Chemický vzorec | C10H12CaN5O8P . nH2O |Molekulová hmotnosť | 401,20 (anhydrid) |Obsah | Najmenej 97,0 % (ako anhydrid) |Opis | Biele alebo špinavobiele kryštály alebo prášok bez zápachu |IdentifikáciaA.Pozitívna skúška na prítomnosť ribózy, organických fosforečnanov a vápnika | |B.pH 0,05 % roztoku | 7,0 až 8,0 |C.Spektrometria | Maximum absorpcie roztoku 20 mg/l v 0,01 N HCl pri 256 nm |ČistotaStrata sušením | Najviac 23,0 % (120 °C, 4 h) |Iné nukleotidy | Nezistiteľné tenkovrstvovou chromatografiou |Olovo | Najviac 2 mg/kg |E 630 KYSELINA INOZÍNOVÁSynonymá | Kyselina 5'-inozínová |DefiníciaChemický názov | Kyselina inozín-5'-monofosforečná |EINECS | 205-045-1 |Chemický vzorec | C10H13N4O8P |Molekulová hmotnosť | 348,21 |Obsah | Najmenej 97,0 % (ako anhydrid) |Opis | Bezfarebné alebo biele kryštály alebo prášok bez zápachu |IdentifikáciaA.Pozitívna skúška na prítomnosť ribózy a organických fosforečnanov | |B.pH 5 % roztoku | 1,0 až 2,0 |C.Spektrometria | Maximum absorpcie roztoku 20 mg/l v 0,01 N HCl pri 250 nm |ČistotaStrata sušením | Najviac 3,0 % (120 °C, 4 h) |Iné nukleotidy | Nezistiteľné tenkovrstvovou chromatografiou |Olovo | Najviac 2 mg/kg |E 631 INOZINAN DISODNÝSynonymá | Inozinan sodný, 5'-inozinan sodný |DefiníciaChemický názov | Inozín-5'-monofosforečnan disodný |EINECS | 225-146-4 |Chemický vzorec | C10H11N4 Na2O8P . H2O |Molekulová hmotnosť | 392,17 (anhydrid) |Obsah | Najmenej 97,0 % (ako anhydrid) |Opis | Bezfarebné alebo biele kryštály alebo prášok bez zápachu |IdentifikáciaA.Pozitívna skúška na prítomnosť ribózy, organických fosforečnanov a sodíka | |B.pH 5 % roztoku | 7,0 až 8,5 |C.Spektrometria | Maximum absorpcie roztoku 20 mg/l v 0,01 N HCl pri 250 nm |ČistotaVoda | Najviac 28,5 % (Karl Fischer) |Iné nukleotidy | Nezistiteľné tenkovrstvovou chromatografiou |Olovo | Najviac 2 mg/kg |E 632 INOZINAN DIDRASELNÝSynonymá | Inozinan draselný, 5'-inozinan draselný |DefiníciaChemický názov | Inozín-5'-monofosforečnan didraselný |EINECS | 243-652-3 |Chemický vzorec | C10H11K2N4O8P |Molekulová hmotnosť | 424,39 |Obsah | Obsah najmenej 97,0 % (ako anhydrid) |Opis | Bezfarebné alebo biele kryštály alebo prášok bez zápachu |IdentifikáciaA.Pozitívna skúška na prítomnosť ribózy, organických fosforečnanov a draslíka | |B.pH 5 % roztoku | 7,0 až 8,5 |C.Spektrometria | Maximum absorpcie roztoku 20 mg/l v 0,01 N HCl pri 250 nm |ČistotaVoda | Najviac 10,0 % (Karl Fischer) |Iné nukleotidy | Nezistiteľné tenkovrstvovou chromatografiou |Olovo | Najviac 2 mg/kg |E 633 INOZINAN VÁPENATÝSynonymá | 5'-inozinan vápenatý |DefiníciaChemický názov | Inozín-5'-monofosforečnan vápenatý |Chemický vzorec | C10H11CaN4O8P . nH2O |Molekulová hmotnosť | 386,19 (anhydrid) |Obsah | Najmenej 97,0 % (ako anhydrid) |Opis | Bezfarebné alebo biele kryštály alebo prášok bez zápachu |IdentifikáciaA.Pozitívna skúška na prítomnosť ribózy, organických fosforečnanov a vápnika | |B.pH 0,05 % roztoku | 7,0 až 8,0 |C.Spektrometria | Maximum absorpcie roztoku 20 mg/l v 0,01 N HCl pri 250 nm |ČistotaVoda | Najviac 23,0 % (Karl Fischer) |Iné nukleotidy | Nezistiteľné tenkovrstvovou chromatografiou |Olovo | Najviac 2 mg/kg |E 634 CA-5'- RIBONUKLEOTIDYDefiníciaChemický názov | 5'-ribonukleotid vápenatý je v podstate zmesou inozín-5'-monofosforečnanu vápenatého a guanozín-5'-monofosforečnanu vápenatého |Chemický vzorec | C10H11N4CaO8P . nH2O y C10H12N5CaO8P . nH2O |Obsah | U obidvoch prevládajúcich zložiek najmenej 97,0 % a každej zložky najmenej 47,0 % a najviac 53 %, vždy (ako anhydrid) |Opis | Bezfarebné alebo takmer biele kryštály alebo prášok bez zápachu |IdentifikáciaA.Pozitívna skúška na prítomnosť ribózy, organických fosforečnanov a vápnika | |B.pH 0,05 % roztoku | 7,0 až 8,0 |ČistotaVoda | Najviac 23,0 % (Karl Fischer) |Iné nukleotidy | Nezistiteľné tenkovrstvovou chromatografiou |Olovo | Najviac 2 mg/kg |E 635 NA-5'- RIBONUKLEOTIDYSynonymá | 5'- ribonukleotid sodný |DefiníciaChemický názov | 5'-ribonukleotid disodný je v podstate zmesou inozín-5'-monofosforečnanu disodného a guanozín-5'-monofosforečnanu disodného |Chemický vzorec | C10H11N4O8P . nH2O a C10H12N5Na2O8P . nH2O |Obsah | U obidvoch prevládajúcich zložiek najmenej 97,0 % a každej zložky najmenej 47,0 % a najviac 53 %, vždy (ako anhydrid) |Opis | Bezfarebné alebo takmer biele kryštály alebo prášok bez zápachu |IdentifikáciaA.Pozitívna skúška na prítomnosť ribózy, organických fosforečnanov a sodíka | |B.pH 5 % roztoku | 7,0 až 8,5 |ČistotaVoda | Najviac 26,0 % (Karl Fischer) |Iné nukleotidy | Nezistiteľné tenkovrstvovou chromatografiou |Olovo | Najviac 2 mg/kg |E 905 MIKROKRYŠTALICKÝ VOSKSynonymá | Parafín |Definícia | Mikrokryštalický vosk je rafinovaná zmes tuhých nasýtených uhľovodíkov, hlavne vetveného parafínu získaného z ropy |Opis | Biely až jantárový vosk bez zápachu |IdentifikáciaA.Rozpustnosť | Nerozpustný vo vode, veľmi nepatrne rozpustný v etanole |B.Index refrakcie | nD100 1,434 až 1,448 |ČistotaMolekulová hmotnosť | Priemerne najmenej 500 |Viskozita pri 100 °C | Najmenej 1,1 . 10-5 m2.s-1 |Zvyšok po žíhaní | Najviac 0,1 % |Uhlíkové číslo pri 5 % destilačnom bode | Najviac 5 % molekúl s uhlíkovým číslom nie menším ako 25 |Farba | Vyhovuje skúške porovnaním |Síra | Najviac 0,4 % |Arzén | Najviac 3 mg/kg |Olovo | Najviac 3 mg/kg |Nm | maximálna absorbancia na 1 cm dĺžky dráhy |280-289 | 0,15 |290-299 | 0,12 |300-359 | 0,08 |360-400 | 0,02 ||E 912 ESTERY KYSELINY MONTÁNOVEJDefinícia | Kyseliny alebo estery kyseliny montánovej s etylénglykolom alebo 1,3-butándiolom alebo glycerolom |Chemický názov | Estery kyseliny montánovej |Opis | Takmer biele až žltkasté vločky, prášok, zrná alebo guľôčky |IdentifikáciaA.Hustota (20 °C) | 0,98 až 1,05 |B.Bod skvapalnenia | Viac ako 77 °C |ČistotaČíslo kyslostiNajviac | 40 |Glycerol | Najviac 1 % (plynovou chromatografiou) |Iné polyoly | Najviac 1 % (plynovou chromatografiou) |Iné typy voskov | Nezistiteľné (diferenčnou snímajúcou kalorimetriou alebo infračervenou spektroskopiou) |Arzén | Najviac 2 mg/kg |Chróm | Najviac 3 mg/kg |Olovo | Najviac 2 mg/kg |E 914 OXIDOVANÝ POLYETYLÉNOVÝ VOSKDefinícia | Produkty polarizujúcej reakcie z jemnej oxidácie polyetylénu |Chemický názov | Oxidovaný polyetylén |Opis | Takmer biele vločky, prášok, zrná alebo guľôčky |IdentifikáciaA.Hustota (20 °C) | 0,92 až 1,05 |B.Bod skvapalnenia | Viac ako 95 °C |ČistotaČíslo kyslostiNajviac | 70 |Viskozita pri 120 °C | Najmenej 8,1 . 10-5 m2s-1 |Iné typy voskov | Nezistiteľné (diferenčnou snímajúcou kalorimetriou alebo infračervenou spektroskopiou) |Kyslík | Najviac 9,5 % |Chróm | Najviac 5 mg/kg |Olovo | Najviac 2 mg/kg |E 950 ACESULFÁM KKritériá čistoty pre túto prídavnú látku sú rovnaké ako kritériá ustanovené pre túto prídavnú látku v prílohe smernice 95/31/ES, ktorá ustanovuje osobitné kritériá čistoty sladidiel pre používanie v potravinách.E 951 ASPARTÁMKritériá čistoty pre túto prídavnú látku sú rovnaké ako kritériá ustanovené pre túto prídavnú látku v prílohe smernice 95/31/ES, ktorá ustanovuje osobitné kritériá čistoty sladidiel pre používanie v potravinách.E 953 IZOMALTKritériá čistoty pre túto prídavnú látku sú rovnaké ako kritériá ustanovené pre túto prídavnú látku v prílohe smernice 95/31/ES, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 98/66/ES, ktorá ustanovuje osobitné kritériá čistoty sladidiel pre používanie v potravinách.E 957 TAUMATÍNKritériá čistoty pre túto prídavnú látku sú rovnaké ako kritériá ustanovené pre túto prídavnú látku v prílohe smernice 95/31/ES, ktorá ustanovuje osobitné kritériá čistoty sladidiel pre používanie v potravinách.E 959 NEOHESPERIDÍN DCKritériá čistoty pre túto prídavnú látku sú rovnaké ako kritériá ustanovené pre túto prídavnú látku v prílohe smernice 95/31/ES ustanovujúcej osobitné kritériá čistoty sladidiel na používanie v potravinách.E 965 (i) MALTITOLKritériá čistoty pre túto prídavnú látku sú rovnaké ako kritériá ustanovené pre túto prídavnú látku v prílohe smernice 95/31/ES, ktorá ustanovuje osobitné kritériá čistoty sladidiel pre používanie v potravinách.E 965 (ii) MALTITOLOVÝ SIRUPKritériá čistoty pre túto prídavnú látku sú rovnaké ako kritériá ustanovené pre túto prídavnú látku v prílohe smernice 95/31/ES, ktorá ustanovuje osobitné kritériá čistoty sladidiel pre používanie v potravinách.E 966 LAKTITOLKritériá čistoty pre túto prídavnú látku sú rovnaké ako kritériá ustanovené pre túto prídavnú látku v prílohe smernice 95/31/ES, ktorá ustanovuje osobitné kritériá čistoty sladidiel pre používanie v potravinách.E 967 XYLITOLKritériá čistoty pre túto prídavnú látku sú rovnaké ako kritériá ustanovené pre túto prídavnú látku v prílohe smernice 95/31/ES, ktorá ustanovuje osobitné kritériá čistoty sladidiel pre používanie v potravinách.[1] Ú. v. ES L 226, 22.9.1995, s. 13.[2] Ú. v. ES L 178, 28.7.1995, s. 1.--------------------------------------------------


title: Smernica Rady z 19. septembra 1983, ktorou sa po piaty krát mení a dopĺňa (azbest) smernica 76/769/EHS o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na obmedzenia uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31983L0478

Úradný vestník L 263 , 24/09/1983 S. 0033 - 0036 Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 14 S. 0201  Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 13 Zväzok 14 S. 0201  Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 15 Zväzok 4 S. 0136  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 15 Zväzok 4 S. 0136

		Smernica Radyz 19. septembra 1983,ktorou sa po piaty krát mení a dopĺňa (azbest) smernica 76/769/EHS o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na obmedzenia uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov(83/478/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva a najmä na jej článok 100,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Zhromaždenia [2],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [3],keďže používanie azbestu a určitých výrobkov, ktoré ho obsahujú, môžu na úkor ľudského zdravia uvoľňovať vlákna a oblaky prachu, ktoré môžu spôsobovať azbestózu a rakovinu;keďže prevencia je najlepším spôsobom ochrany ľudského zdravia;keďže veľmi účinným spôsobom ochrany ľudského zdravia a životného prostredia je zákaz používania určitých vlákien, ako je napríklad krocidolit (modrý azbest), ktorý je podľa niektorých vedeckých zdrojov veľmi nebezpečný;keďže však v súčasnosti neexistuje možnosť úplného zákazu používania krocidolitu; keďže by bolo nevhodné navrhnúť, aby boli všetky výrobky obsahujúce krocidolit stiahnuté z trhu vzhľadom na skutočnosť, že manipulácia s týmito výrobkami za účelom ich stiahnutia alebo likvidácie by mohla byť zdrojom nebezpečenstva na ľudské zdravie, pretože pri tomto procese by sa zrejme uvoľňovali vlákna;keďže určité výrobky obsahujúce krocidolit, ako napríklad tesnenia, izolácie a azbestocementové rúry alebo torzné konvertory nemôžu byť v blízkej budúcnosti nahradené na úrovni spoločenstva náhradami vyznačujúcimi sa prinajmenšom rovnakými ekvivalentnými vlastnosťami;keďže je potrebné zabezpečiť zvláštne označenie uvádzajúce nebezpečenstvá plynúce z používania výrobkov obsahujúcich azbestové vlákna;keďže označovanie týchto výrobkov podlieha v niektorých členských štátoch právnym predpisom, ktoré sa odlišujú z hľadiska podmienok marketingu;keďže táto smernica obmedzuje uvádzanie na trh a používanie krocidolitu a výrobkov obsahujúcich krocidolitové vlákna;keďže obmedzenia uvádzania na trh a používania iných azbestových vlákien a výrobkov obsahujúcich takéto vlákna môžu ďalej zvyšovať ochranu ľudského zdravia; keďže do schválenia ustanovení spoločenstva na takéto obmedzenia sa harmonizačné opatrenia vzťahujúce sa na takéto vlákna alebo výrobky obmedzujú na ustanovenia, ktoré sa vzťahujú na označovanie;keďže je potrebné so zreteľom na vedecko-technický pokrok a berúc do úvahy možnosť nahradenia krocidolitu menej nebezpečnými látkami periodicky revidovať sústavu výnimiek stanovenú v tejto smernici s cieľom vykonať príslušné zmeny tam, kde je to potrebné;keďže obmedzenia na určité azbestové vlákna a rozličné ustanovenia na označovanie nariadené určitými členskými štátmi postihujú fungovanie spoločného trhu; keďže je preto potrebné v členských štátoch aproximovať relevantné zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia a podľa toho aj pozmeniť prílohu k smernici 76/769/EHS [4], ktorá bola naposledy zmenená a doplnená smernicou 83/264/EHS [5],PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Táto príloha k smernici 76/769/EHS sa mení na prílohu I.Článok 2Týmto sa do prílohy I k smernici 76/769/EHS pridáva nasledujúci bod 5:"5.Azbestové vlákna5.1.KrocidolitCAS č. 12001-28-4 | 5.1.Zakazuje sa uvádzanie na trh a používanie tohto vlákna a výrobkov, ktoré ho obsahujú.Každý členský štát však môže do 30. júna 1988 povoliť uvádzanie na trh výrobkov obsahujúcich toto vlákno za predpokladu, že tieto výrobky boli vyrobené pred 1. januárom 1986.Každý členský štát tiež môže byť vyňatý zo zákazu používania výrobkov obsahujúcich toto vlákno za predpokladu, že tieto výrobky boli vyrobené, uvedené na trh a používané pred 1. januárom 1986.Bez dotknutia ustanovení zakotvených v iných smerniciach spoločenstva môžu členské štáty z tohto zákazu tiež vyňať doleuvedené výrobky obsahujúce vlákna a polotovary predstavujúce dôležitú zložku na ich výrobu:a)azbestocementové rúry;b)kyselinovzdorné a teplovzdorné tesnenia a izolácie, tesniace vložky, tesnenia upchávok a pružné (ohybné) kompenzátory;c)torzné konvertory. |5.2.Všetky azbestové vlákna:Krocidolit, CAS č. 12001-28-4Kryzotil, CAS č. 12001-29-5Amozit, CAS č. 12172-73-5Antofylit, CAS č. 77536-67-5Aktinolit, CAS č. 77536-66-4Tremolit, CAS č. 77536-68-6 | 5.2.Bez dotknutia bodu 5.1. môže byť uvádzanie na trh a používanie výrobkov obsahujúcich tieto vlákna povolené iba vtedy, ak sú výrobky opatrené označením v súlade s ustanoveniami prílohy II. |Článok 3Týmto sa k smernici 76/769/EHS pridáva táto príloha II:"PRÍLOHA IIZvláštne ustanovenia na označovanie výrobkov obsahujúcich azbest1. Všetky výrobky obsahujúce azbest alebo ich obal musia byť opatrené označením, ktoré je definované nasledovne:a) označenie zodpovedajúce uvedenému vzoru musí byť vysoké najmenej 5 cm a široké najmenej 2,5 cm;b) musí pozostávať z dvoch častí:- hornej (vrchnej) časti (h1 = 40 % H), ktorá musí obsahovať biele písmeno "a" na čiernom pozadí,- dolnej (spodnej) časti (h2 = 60 % H), ktorá musí obsahovať štandardný text napísaný bielou, resp. čiernou na červenom pozadí a musí byť jasne čitateľný;c) ak výrobok obsahuje krocidolit, musia byť slová "obsahuje azbest" použité v štandardnom texte nahradené slovami "obsahuje krocidolit/modrý azbest".Členské štáty môžu z ustanovenia prvého pododseku tejto prílohy vylúčiť výrobky určené na uvedenie na trh na ich vlastnom území. Označenie týchto výrobkov však musí obsahovať text "obsahuje azbest";+++++ TIFF +++++d) ak má označenie formu priamej tlače na výrobky, postačuje jedna farba kontrastujúca s farbou pozadia.2. Označenie uvedené v tejto prílohe musí byť pripojené v súlade s nasledovnými predpismi:a) na každej najmenšej dodanej jednotke;b) ak výrobok obsahuje zložky na báze azbestu, stačí, ak sú označením opatrené iba tieto zložky. Bez označenia sa možno zaobísť v takých prípadoch, ak malé rozmery alebo nevhodnosť obalu znemožňujú pridanie označenia k príslušnej zložke.3. Označovanie balených výrobkov obsahujúcich azbest3.1. Obaly balených výrobkov obsahujúcich azbest musia byť opatrené jasne čitateľným a nezmazateľným označením obsahujúcim nasledovné údaje:a) značku a príslušné označenie nebezpečenstva v súlade s touto prílohou;b) bezpečnostné pokyny, ktoré musia byť vybrané v súlade s údajmi uvedenými v tejto prílohe, pokiaľ sú dôležité pre príslušný výrobok.Tam kde sú na obale uvedené dodatočné bezpečnostné informácie, nesmú tieto protirečiť údajom uvedeným v súlade s písmenami a) a b) a ani uberať na ich význame.3.2. Označovanie v súlade s odsekom 3.1 musí byť uskutočňované formou:- etikety pevne prichytenej k obalu, alebo- visačky bezpečne pripevnenej k obalu, alebo- priamej tlače na obal.3.3. Výrobky obsahujúce azbest a ktoré sú balené iba vo voľných plastových obaloch alebo v podobných obaloch, musia byť považované za balené výrobky a musia byť označované v súlade s odsekom 3.2. Ak sú výrobky z takýchto obalov vyberané a uvádzané na trh nebalené, každá najmenšia dodaná jednotka musí byť opatrená označením s príslušnými údajmi, a to v súlade s odsekom 3.1.4. Označovanie nebalených výrobkov obsahujúcich azbestNebalené výrobky obsahujúce azbest musia byť označované v súlade s odsekom 3.1 formou:- etikety pevne prichytenej k výrobku obsahujúci azbest,- visačky bezpečne pripevnenej k takémuto výrobku,- priamej tlače na výrobkyalebo, ak horeuvedené formy nie sú zdôvodniteľne realizovateľné, ako napríklad v prípade malých rozmerov výrobku, nevhodnosti vlastností výrobku alebo určitých technických problémov, formou letáku uvádzajúceho údaje v súlade s odsekom 3.1.5. Bez dotknutia ustanovení spoločenstva na bezpečnosť a hygienu pri práci by etiketa prichytená k výrobku, ktorý môže byť v spojitosti so svojím použitím spracúvaný alebo finalizovaný, mala byť opatrená všetkými bezpečnostnými pokynmi, ktoré sa hodia na príslušný výrobok, a to obzvlášť nasledovnými pokynmi:- ak je to možné, prevádzkujte mimo uzavretých priestorov alebo na dobre vetrateľnom mieste,- prednostne používajte ručné náradie alebo nízkootáčkové náradie opatrené v prípade potreby vhodným zariadením na odsávanie prachu. Ak sa používa vysokootáčkové náradie, malo by byť v každom prípade opatrené takýmto zariadením,- ak je to možné, navlhčite pred rezaním alebo vŕtaním,- prach navlhčite a umiestnite do dôkladne uzavretej nádoby a bezpečne zlikvidujte.6. Označenie všetkých výrobkov určených na použitie v domácnosti, ktoré nie sú pokryté bodom 5 a u ktorých je pravdepodobné, že počas používania uvoľňujú azbestové vlákna, by malo v prípade potreby obsahovať nasledovný bezpečnostný pokyn: "po opotrebení vymeňte".7. Členské štáty môžu na svojom území podmieniť uvádzanie na trh výrobkov obsahujúcich azbest použitiu svojho úradného jazyka alebo jazykov na označení.".Článok 41. Členské štáty prijmú ustanovenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 30 mesiacov od jej oznámenia [7]. Okamžite o tom upovedomia Komisiu.2. Členské štáty oznámia Komisii znenie ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti pokrytej touto smernicou.Článok 5Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 19. septembra 1983Za RadupredsedaG. Varfis[1] Ú. v. ES C 78, 28.3.1980, s. 10.[2] Ú. v. ES C 125, 17.5.1982, s. 159.[3] Ú. v. ES C 331, 17.12.1980, s. 5.[4] Ú. v. ES L 262, 27.9.1976, s. 201.[5] Ú. v. ES L 147, 6.6.1983, s. 9.[7] Táto smernica bola oznámená členským štátom 21. septembra 1983.--------------------------------------------------


title: Smernica Komisie 1999/75/ES z 22. júla 1999, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Komisie 95/45/ES, ktorou sa ustanovujú osobitné kritériá čistoty týkajúce sa farbív určených pre používanie v potravináchText s významom pre EHP.

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31999L0075

Úradný vestník L 206 , 05/08/1999 S. 0019 - 0021

		Smernica Komisie 1999/75/ESz 22. júla 1999,ktorou sa mení a dopĺňa smernica Komisie 95/45/ES, ktorou sa ustanovujú osobitné kritériá čistoty týkajúce sa farbív určených pre používanie v potravinách(Text s významom pre EHP)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady 89/107/EHS z 21. decembra 1988 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa potravinárskych prídavných látok povolených na použitie v potravinách určených na ľudskú spotrebu [1], zmenenú a doplnenú smernicou Európskeho parlamentu a Rady 94/34/ES [2], najmä na jej článok 3 ods. 3 písm. a),po poradách s Vedeckým výborom pre potraviny,(1) keďže v smernici Európskeho parlamentu a Rady 94/36/ES z 30. júna 1994 o farbivách pre použitie v potravinách [3] sú uvedené tie látky, ktoré možno používať ako farbivá do potravín;(2) keďže v smernici Komisie 95/45/ES z 26. júla 1995, ktorou sa ustanovujú osobitné kritériá čistoty týkajúce sa farbív určených pre používanie v potravinách [4], sú stanovené kritériá čistoty farbív uvedených v smernici 94/36/ES;(3) keďže so zreteľom na technický pokrok je potrebné meniť a dopĺňať kritériá čistoty stanovené v smernici 95/45/ES pre zmiešané karotény [E 160a i)]; keďže z tohto dôvodu je potrebné upraviť túto smernicu;(4) keďže je vhodné zvážiť špecifikácie a analytické metódy pre farbivá uvedené v Potravinovom kódexe a materiáloch Spoločného výboru expertov FAO/WHO (Organizácie pre výživu a poľnohospodárstvo//Svetovej zdravotníckej organizácie) pre prídavné látky do potravín (JECFA - SVEPJ);(5) keďže opatrenia ustanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potraviny,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Smernica 95/45/ES sa týmto mení a dopĺňa takto:V prílohe časť B sa kapitola týkajúca sa zmiešaných karoténov E 160a i) nahrádza textom prílohy k tejto smernici.Článok 2Členské štáty prijmú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 1. 7. 2000. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.Článok 3Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiaty deň po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 4Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 22. júla 1999Za KomisiuKarel van Miertčlen Komisie[1] Ú. v. ES L 40, 11.2.1989, s. 27.[2] Ú. v. ES L 237, 10.9.1994, s. 1.[3] Ú. v. ES L 237, 10.9.1994, s. 13.[4] Ú. v. ES L 226, 22.9.1995, s. 1.--------------------------------------------------PRÍLOHA"E 160 a bod i) Zmes karoténov1. RASTLINNÉ KAROTÉNY| || |Synonymá | CI potravinárska oranž 5 |Definícia | Zmes karoténov sa získava extrakciou rozpúšťadlom z prírodných druhov jedlých rastlín, mrkvy, rastlinných olejov, trávy, lucerny a pŕhľavy. Hlavná farebná látka pozostáva z karotenoidov, z ktorých väčšiu časť tvorí β-karotén. Môžu byť prítomné α-, γ-karotény a ostatné pigmenty. Okrem farebných pigmentov môže táto látka obsahovať oleje, tuky a vosky vyskytujúce sa voľne v zdrojovom materiáli. Pre extrakciu sa môžu použiť iba tieto rozpúšťadlá: acetón, etyl(metyl)ketón, metanol, etanol, propán-2-ol, hexán, dichlórmetán a oxid uhličitý. |Trieda | Karoténoid |Číslo C. I | 75130 |EINECS | 230–636–6 |Chemický vzorec | β-karotén: C40H56 |Molekulová hmotnosť | β-karotén: 536,88 |Obsah | Obsah karoténov (vyjadrených ako β-karotén) najmenej 5 %. Pre výrobky získané extrakciou rastlinných olejov: najmenej 0,2 % v jedlých tukoch. E1cm1%2500 pri približne 440 — 457 nm v cyklohexáne |IdentifikáciaA. Spektrometria | Maximum v cyklohexáne pri 440 — 457 nm a 470 — 486 nm |ČistotaZvyšky rozpúšťadiel | Acetón | Nie viac ako 50 mg/kg, jednotlivo alebo v kombinácii |Etyl(metyl)ketón |Metanol |Propán-2-ol |Hexán |Etanol |Dichlórmetán | Nie viac ako 10 mg/kg |Arzén | Nie viac ako 3 mg/kg |Olovo | Nie viac ako 10 mg/kg |Ortuť | Nie viac ako 1 mg/kg |Kadmium | Nie viac ako 1 mg/kg |Ťažké kovy (ako Pb) | Nie viac ako 40 mg/kg |2. KAROTÉNY Z RIASDefinícia | Zmes karoténov môže byť taktiež získaná z prírodných kmeňov rias Dunaliella salina pestovaných vo veľkých slaných jazerách vo Whyalla v južnej Austrálii. β–karotén sa extrahuje éterickými olejmi. Prípravkom je dvadsať- až tridsaťpercentná suspenzia v sójovom oleji obsahujúcom prírodné tokoferoly (do 0,3 %). Pomer trans a cis izomérov je v rozsahu od 50/50 do 71/29. Hlavná farebná látka pozostáva z karoténoidov, z ktorých väčšiu časť tvorí β-karotén. Môžu byť prítomné α-karotén, luteín, zeaxantín a β-kryptoxantín. Okrem farebných pigmentov môže táto látka obsahovať oleje, tuky a vosky prirodzene sa vyskytujúce v zdrojovom materiáli. |Trieda | Karoténoid |Číslo C. I. | 75130 |Obsah | Obsah karoténov (vyjadrený ako β-karotén) najmenej 20 %. |IdentifikáciaA. Spektrometria | Maximum v cyklohexáne pri 448 — 457 nm a 474 — 486 nm |ČistotaArzén | Nie viac ako 3 mg/kg |Olovo | Nie viac ako 10 mg/kg |Ortuť | Nie viac ako 1 mg/kg |Kadmium | Nie viac ako 1 mg/kg |Ťažké kovy (ako Pb) | Nie viac ako 40 mg/kg" |--------------------------------------------------