title: Smernica Komisie 2009/141/ES z  23. novembra 2009 , ktorou sa mení a dopĺňa príloha I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/32/ES, pokiaľ ide o najvyššie prípustné hladiny arzénu, teobromínu, Datura sp., Ricinus communis L., Croton tiglium L. a  Abrus precatorius L. (Text s významom pre EHP)

text:
               24.11.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 308/20

      SMERNICA KOMISIE 2009/141/ES
   z 23. novembra 2009,
   ktorou sa mení a dopĺňa príloha I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/32/ES, pokiaľ ide o najvyššie prípustné hladiny arzénu, teobromínu, Datura sp., Ricinus communis L., Croton tiglium L. a Abrus precatorius L.
   (Text s významom pre EHP)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/32/ES zo 7. mája 2002 o nežiaducich látkach v krmivách pre zvieratá (1), a najmä na jej článok 8 ods. 1,
   keďže:

               (1)

               V smernici 2002/32/ES sa ustanovuje, že používanie produktov určených na kŕmenie zvierat, v ktorých obsah nežiaducich látok prekračuje najvyššie prípustné hladiny stanovené v prílohe I k tejto smernici, je zakázané.

               (2)

               Pokiaľ ide o krmivá získané zo spracovania rýb alebo iných morských živočíchov, podľa posledných informácií poskytnutých príslušnými orgánmi členských štátov o prítomnosti celkového arzénu (suma organického a anorganického arzénu) je potrebné zvýšiť určité najvyššie prípustné hladiny vzťahujúce sa na celkový obsah arzénu. Vedľajšie produkty priemyslu zameraného na výrobu rybieho filé sú hodnotným surovým materiálom na výrobu rybej múčky a rybieho oleja, ktoré sa používajú v kŕmnych zmesiach, najmä v krmive pre ryby.

               (3)

               Zvýšenie najvyšších prípustných hladín vzťahujúcich sa na celkový obsah arzénu v krmivách získaného zo spracovania rýb a iných morských živočíchov a v krmivách pre ryby nepovedie k zmenám najvyšších prípustných hladín vzťahujúcich sa na obsah anorganického arzénu. Keďže potenciálne nepriaznivé účinky arzénu na zdravie zvierat a zdravie ľudí sú podmienené anorganickou zložkou v danom krmive alebo potravinovom produkte a organické zmesi arzénu preukazujú veľmi nízky toxický potenciál (2), zvýšené hladiny vzťahujúce sa na celkový obsah arzénu nemajú vplyv na ochranu zdravia zvierat a verejného zdravia.

               (4)

               V prílohe I k smernici 2002/32/ES sa arzén vzťahuje na celkový obsah arzénu na účely stanovenia najvyšších prípustných hladín, keďže na analýzu anorganického arzénu neexistuje štandardizovaná rutinná metóda. Pre prípady, keď príslušné orgány vyžadujú analýzu obsahu anorganického arzénu, sa však v tejto prílohe stanovuje najvyššia prípustná hladina anorganického arzénu.

               (5)

               Keďže metóda extrakcie má v niektorých prípadoch značný vplyv na analytický výsledok celkového obsahu arzénu, je vhodné špecifikovať postup extrakcie na účely odkazu, ktorý sa má použiť pri úradnej kontrole.

               (6)

               Na základe informácií poskytnutých príslušnými orgánmi a organizáciami zainteresovaných strán sú hladiny arzénu v doplnkových látkach, ktoré patria do funkčnej skupiny zlúčenín stopových prvkov povolených na základe uplatňovania nariadenia Európskeho Parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 (3), významné. V záujme ochrany zdravia zvierat a verejného zdravia je vhodné stanoviť najvyššie prípustné hladiny pre arzén v týchto doplnkových látkach.

               (7)

               Pokiaľ ide o teobromín, Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (European Food Safety Authority, EFSA) dospel vo svojom stanovisku z 10. júna 2008 (4) k záveru, že súčasné najvyššie prípustné hladiny teobromínu nemusia v plnej miere chrániť niektoré druhy zvierat. Úrad poukázal na možné nepriaznivé účinky na ošípané, psov a kone a na produkciu mlieka u dojníc. Preto je vhodné stanoviť nižšie maximálne prípustné hladiny.

               (8)

               Pokiaľ ide o alkaloidy v Datura sp, EFSA dospel vo svojom stanovisku z 9. apríla 2008 (5) k záveru, že keďže tropánové alkaloidy sú prítomné v Datura sp., v záujme ochrany zdravia zvierat, najmä v prípade ošípaných, je vhodné rozšíriť najvyššie prípustné hladiny vzťahujúce sa na Datura stramonium L. podľa prílohy I k smernici 2002/32/ES na všetky Datura sp.

               (9)

               Pokiaľ ide o ricín (z Ricinus communis L.), EFSA vo svojom stanovisku z 10. júna 2008 (6) dospel k záveru, že na základe podobných toxických účinkov toxínov z Ricinus communis L. (ricín), Croton tiglium L. (krotón) a Abrus precatorius L. (abrín), je vhodné aplikovať najvyššie prípustné hladiny vzťahujúce sa na Ricinus communis L., ako je stanovené v prílohe I k smernici 2002/32/ES, takisto na Croton tiglium L. a Abrus precatorius L., samostatne alebo v kombinácii.

               (10)

               Smernica 2002/32/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

               (11)

               Opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat a Európsky parlament ani Rada proti nim nevzniesli námietku,

         PRIJALA TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Príloha I k smernici 2002/32/ES sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tejto smernici.
   Článok 2
   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 1. júla 2010. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení a tabuľku zhody medzi týmito ustanoveniami a touto smernicou.
   Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
   Článok 3
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej Únie.
   Článok 4
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Bruseli 23. novembra 2009

            Za Komisiu

         Androulla VASSILIOU

            členka Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 140, 30.5.2002, s. 10.

      (2)  Vedecké stanovisko skupiny pre kontaminanty v potravinovom reťazci Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA) na žiadosť Európskej komisie týkajúce sa arzénu ako nežiaducej látky v krmivách pre zvieratá, EFSA Journal (2005) 180, 1 – 35.

      (3)  Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 29.

      (4)  Vedecké stanovisko skupiny pre kontaminanty v potravinovom reťazci na žiadosť Európskej komisie o teobromíne ako nežiaducej látke v krmivách pre zvieratá. EFSA Journal (2008) 725, 1 – 66.

      (5)  Vedecké stanovisko skupiny pre kontaminanty v potravinovom reťazci na žiadosť Európskej komisie o tropánových alkaloidoch (z Datura sp.) ako nežiaducich látkach v krmivách pre zvieratá. EFSA Journal (2008) 691, 1 – 55.

      (6)  Vedecké stanovisko skupiny pre kontaminanty v potravinovom reťazci na žiadosť Európskej komisie o ricíne (z Ricinus communis) ako nežiaducej látke v krmivách pre zvieratá. EFSA Journal (2008) 726, 1 – 38.

      PRÍLOHA
      Príloha I k smernici 2002/32/ES sa mení a dopĺňa takto:

                  1.

                  Riadok 1, arzén, sa nahrádza takto:

                              Nežiaduce látky

                              Produkty určené na kŕmenie zvierat

                              Najvyšší prípustný obsah v mg/kg (ppm) krmiva v prepočte na 12 % vlhkosť

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          „1.

                                          Arzén (1)
                                              (2)

                              Kŕmne suroviny okrem:

                              2

                                          —

                                          múčky vyrobenej z tráv, sušenej lucerny a sušenej ďateliny, a sušených repných rezkov a sušených melasovaných repných rezkov

                              4

                                          —

                                          výliskov z palmových jadier

                              4 (3)

                                          —

                                          fosforečnanov a vápenatených morských rias

                              10

                                          —

                                          uhličitanu vápenatého

                              15

                                          —

                                          oxidu horečnatého

                              20

                                          —

                                          krmív získaných zo spracovania rýb alebo iných morských živočíchov vrátane rýb

                              25 (3)

                                          —

                                          múčky z morských chalúh a kŕmnych surovín získavaných z morských chalúh

                              40 (3)

                              Častice železa používané ako stopovacia látka.

                              50

                              Doplnkové látky, ktoré patria do funkčnej skupiny zlúčenín stopových prvkov okrem:

                              30

                                          —

                                          pentahydrátu síranu meďnatého a uhličitanu meďnatého

                              50

                                          —

                                          oxidu zinočnatého, oxidu mangánatého a uhličitanu meďnatého

                              100

                              Kompletné krmivá okrem:

                              2

                                          —

                                          kompletných krmív pre ryby a kompletných krmív pre kožušinové zvieratá.

                              10 (3)

                              Doplnkové krmivá okrem:

                              4

                                          —

                                          minerálnych krmív.

                              12

                  2.

                  Riadok 10, teobromín, sa nahrádza takto:

                              Nežiaduce látky

                              Produkty určené na kŕmenie zvierat

                              Najvyšší prípustný obsah v mg/kg (ppm) krmiva v prepočte na 12 % vlhkosť

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          „10.

                                          Teobromín

                              Kompletné krmivá okrem:

                              300

                                          —

                                          kompletných krmív pre ošípané

                              200

                                          —

                                          kompletných krmív pre psov, králiky, kone a kožušinové zvieratá.

                              50“

                  3.

                  Riadok 14, semená burín a nepomleté a nerozdrvené ovocie obsahujúce alkaloidy, glukozidy alebo ostatné toxické látky, sa nahrádza takto:

                              Nežiaduce látky

                              Produkty určené na kŕmenie zvierat

                              Najvyšší prípustný obsah v mg/kg (ppm) krmiva v prepočte na 12 % vlhkosť

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          „14.

                                          Semená burín a nepomleté a nerozdrvené ovocie obsahujúce alkaloidy, glukozidy alebo ostatné toxické látky, samostatne alebo v kombinácii vrátane:

                              Všetky krmivá

                              3 000

                                 Datura sp.

                              1 000“

                  4.

                  Riadok 15, ricín – Ricinus communis L., sa nahrádza takto:

                              Nežiaduce látky

                              Produkty určené na kŕmenie zvierat

                              Najvyšší prípustný obsah v mg/kg (ppm) krmiva v prepočte na 12 % vlhkosť

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          „15.

                                          Semená a plevy z Ricinus communis L., Croton tiglium L. a Abrus precatorius L, ako aj ich spracované deriváty (4), samostatne alebo v kombinácii.

                              Všetky krmivá

                              10

                  5.

                  Riadok 34, krotón – Croton tiglium L., sa vypúšťa.

         (1)  Najvyššie prípustné hladiny sa vzťahujú na celkový obsah arzénu.

         (2)  Najvyššie prípustné hladiny sa týkajú analytického určenia arzénu, pričom extrakcia sa vykonáva v kyseline dusičnej (5 % hm/hm) počas 30 minút pri teplote varu. Rovnocenné postupy extrakcie sa môžu uplatňovať v prípade, ak je možné dokázať, že použitý postup extrakcie má rovnocennú účinnosť extrakcie.

         (3)  Na požiadanie príslušných orgánov musí zodpovedný subjekt vykonať analýzu, ktorou preukáže, že obsah anorganického arzénu je nižší ako 2 ppm. Táto analýza je osobitne dôležitá v prípade druhu chaluhy Hizikia Fusiforme.“

         (4)  Pokiaľ ich možno stanoviť analytickou mikroskopiou.“


title: Smernica Rady 2000/47/ES z 20. júla 2000, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 69/169/EHS a 92/12/EHS týkajúce sa dočasných kvantitatívnych obmedzení na dovoz piva do Fínska

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32000L0047

Úradný vestník L 193 , 29/07/2000 S. 0073 - 0074

		Smernica Rady 2000/47/ESz 20. júla 2000,ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 69/169/EHS a 92/12/EHS týkajúce sa dočasných kvantitatívnych obmedzení na dovoz piva do FínskaRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na článok 93,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [2],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [3],keďže:(1) Článok 26 smernice Rady 92/12/EHS z 25. februára 1992 o všeobecných postupoch pri tovare, ktorý podlieha spotrebnému clu a o prechovávaní, pohybe a monitorovaní tohoto tovaru [4], udeľuje Fínsku právo zachovať kvantitatívne obmedzenie 15 litrov na nákup piva z iného členského štátu, v zmysle Aktu o pristúpení Rakúska, Fínska a Švédska, ktoré je oslobodené od fínskych daní.(2) Fínsko by malo prijať opatrenia, aby zaručilo, že dovozy piva z tretích krajín sa nepovoľujú za priaznivejších podmienok ako dovozy z iných členských štátov.(3) Článok 26 smernice 92/12/EHS oprávňuje Fínsko, aby uplatňovalo do 31. decembra 2003 rovnaké obmedzenia množstva na tovar, ktorý možno na jeho územie doviesť bez ďalšej platby spotrebnej dane, ktoré boli platné 31. decembra 1996, s postupným rušením týchto obmedzení.(4) Články 4 a 5 smernice Rady 69/169/EHS z 28. mája 1969 o harmonizácii ustanovení, upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením, týkajúcich sa oslobodenia od dane z obratu a spotrebnej dane na dovoze v medzinárodnom cestovnom styku [5], upravujú úľavy na tovar podliehajúci spotrebnej dani, ktorý je prevážaný v batožine cestujúcich prichádzajúcich z krajín iných, než členských štátov, za predpokladu, že tieto dovozy nemajú obchodný charakter.(5) Ustanovenia článku 26 smernice 92/12/EHS predstavujú výnimku zo základného princípu vnútorného trhu, konkrétne ide o práva jeho občanov prepravovať tovar kúpený pre osobnú spotrebu cez územie spoločenstva bez toho, aby im vznikla povinnosť úhrady ďalšieho cla, takže je potrebné obmedziť jeho účinok čo najviac.(6) Je vhodné v tejto súvislosti zvýšiť súčasné kvantitatívne obmedzenie na nákup piva z iného členského štátu vo viacerých fázach a postupne zosúladiť Fínsko s pravidlami spoločenstva ustanovenými v článkoch 8 a 9 smernice 92/12/EHS a zabezpečiť do 31. decembra 2003 úplné zrušenie úľav uplatňovaných na pivo v rámci spoločenstva v súlade s článkom 26 (1) tejto smernice.(7) Fínsko malo problémy súvisiace s režimom vzťahujúcim sa na alkohol, sociálnou politikou a politikou zdravotníctva a verejného poriadku, v dôsledku nadmerných dovozov pre osobnú spotrebu, medziiným aj piva.(8) Fínsko požiadalo o výnimku na uplatnenie obmedzenia dovozov piva z krajín iných než členských štátov, nie nižšieho ako 6 litrov.(9) So zreteľom na zemepisnú polohu Fínska, ekonomické ťažkosti fínskych maloobchodníkov sídliacich v pohraničných oblastiach, ako aj značné straty príjmov spôsobené zvýšenými dovozmi piva zo štátov iných ako členské štáty.(10) Z tohto dôvodu je potrebné udeliť Fínsku oprávnenie uplatňovať obmedzenie nie nižšie ako 6 litrov na dovoz piva do Fínska z krajín iných ako členské štáty.(11) Túto výnimku je potrebné zachovať o dva roky dlhšie než obmedzenia na dovoz piva do Fínska z iných členských štátov s cieľom umožniť fínskym maloobchodníkom, aby sa prispôsobili novým podmienkam,PRIJALA TOTO NARIADENIE:Článok 1Nasledujúci odsek sa doplní do článku 5 smernice 69/169/EHS:"9. Derogovaním z článku 4 (1) získa Fínsko oprávnenie uplatňovať kvantitatívne obmedzenie nie nižšie než 6 litrov na dovoz piva z krajín iných než členské štáty do 31. decembra 2005."Článok 2Nasledujúca veta sa doplní do druhého pododseku článku 26 (1) smernice 92/12/EHS: "Fínsko zvýši kvantitatívne obmedzenia na pivo najmenej na 24 litrov po nadobudnutí účinnosti fínskej legislatívy transponovaním článku 5 (9) smernice 69/169/EHS najmenej na 32 litrov od 1. januára 2001 a najmenej na 64 litrov od 1. januára 2003."Článok 31. Členské štáty zavedú do platnosti všetky zákony, iné právne predpisy a administratívne opatrenia potrebné na splnenie tejto smernice najneskôr do 1. novembra 2000. Následne o tom oboznámia Komisiu.Ak členské štáty prijmú opatrenia, musia obsahovať odkaz na túto smernicu alebo sa k ním takýto odkaz pripojí po ich oficiálnom uverejnení. Metódy odkazovania ustanovia členské štáty.2. Členské štáty oznámia Komisii text ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti, ktorú pokrýva táto smernica.Článok 4Táto smernica nadobudne účinnosť tretí deň od jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 5Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 20. júla 2000Za RadupredsedaF. Parly[1] Ú. v. ES 177 E, 27.6.2000, s. 93[2] Stanovisko zo 14. júna 2000 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).[3] Stanovisko z 24. mája 2000 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).[4] Ú. v. ES L 76, 23.3.1992, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 96/99/ES (Ú. v. ES L 8, 11.1.1997, s. 12).[5] Ú. v. ES L 133, 4.6.1969, s. 6. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 94/4/ES (Ú. v. ES L 60, 3.3.1994, s. 14).--------------------------------------------------


title: Smernica Komisie 2009/149/ES z  27. novembra 2009 , ktorou sa mení a dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/49/ES, pokiaľ ide o spoločné bezpečnostné indikátory a spoločné metódy na výpočet nákladov v prípade nehôd (Text s významom pre EHP)

text:
               28.11.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 313/65

      SMERNICA KOMISIE 2009/149/ES
   z 27. novembra 2009,
   ktorou sa mení a dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/49/ES, pokiaľ ide o spoločné bezpečnostné indikátory a spoločné metódy na výpočet nákladov v prípade nehôd
   (Text s významom pre EHP)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/49/ES z 29. apríla 2004 o bezpečnosti železníc Spoločenstva a o zmene a doplnení smernice Rady 95/18/ES o udeľovaní licencií železničným podnikom a smernice 2001/14/ES o prideľovaní kapacity železničnej infraštruktúry, vyberaní poplatkov za používanie železničnej infraštruktúry a bezpečnostnej certifikácii (1), a najmä jej článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej železničnej agentúry (ERA/REC/SAF/02-2008) z 29. septembra 2008,
   keďže:

               (1)

               V článku 5 ods. 2 smernice 2004/49/ES po jej korekcii sa ustanovuje možnosť zrevidovania prílohy uvedenej smernice s cieľom zahrnúť do nej spoločné vymedzenia spoločných bezpečnostných indikátorov (CSI) a spoločné metódy výpočtu nákladov v prípade nehôd.

               (2)

               V súlade s článkom 5 ods. 1 smernice 2004/49/ES sa informácie o CSI majú zhromažďovať, aby sa zjednodušilo hodnotenie v súvislosti s dosiahnutím spoločných bezpečnostných cieľov (CST). Podľa článku 7 ods. 3 uvedenej smernice by súčasťou CST malo byť hodnotenie hospodárskeho vplyvu z hľadiska kritérií akceptovania spoločenských rizík. Hlavným účelom CSI by malo byť meranie úrovne bezpečnosti a zjednodušenie hodnotenia hospodárskeho vplyvu CST. Preto je potrebné prejsť z indikátorov vyplývajúcich z nákladov železníc na všetky nehody na indikátory týkajúce sa hospodárskeho vplyvu nehôd na spoločnosť.

               (3)

               Pripisovanie peňažných hodnôt zvýšenej bezpečnosti by sa malo vnímať v súvislosti s obmedzenými rozpočtovými zdrojmi na opatrenia v rámci verejnej politiky. Preto bude potrebné, aby sa z dôvodu výberu iniciatív, ktoré zabezpečia účinné prideľovanie zdrojov, zoradili jednotlivé opatrenia podľa ich dôležitosti.

               (4)

               Článok 9 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 881/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa ustanovuje Európska železničná agentúra (nariadenie o agentúre) (2) poveruje agentúru, aby s národnými orgánmi zodpovednými za bezpečnosť a národnými orgánmi zodpovednými za vyšetrovania zriadila sieť s cieľom stanoviť obsah CSI uvedených v prílohe 1 k smernici 2004/49/ES. Na základe uvedeného poverenia predložila agentúra 29. septembra 2008 odporúčanie týkajúce sa revízie prílohy I k smernici 2004/49/ES: Spoločné vymedzenia CSI a spoločné metódy výpočtu nákladov v prípade nehôd (ERA/REC/SAF/02-2008).

               (5)

               Príloha I k smernici 2004/49/EHS by sa preto mala zmeniť a doplniť.

               (6)

               Opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom 21 smernice 96/48/ES,

         PRIJALA TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Príloha I k smernici 2004/49/ES sa nahrádza textom prílohy k tejto smernici.
   Článok 2
   1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 18. júna 2010. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení a tabuľku zhody medzi týmito ustanoveniami a touto smernicou.
   Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
   2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   Článok 3
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 4
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Bruseli 27. novembra 2009

            Za Komisiu

         Antonio TAJANI

            podpredseda

      (1)  Ú. v. EÚ L 164, 30.4.2004, s. 44.

      (2)  Ú. v. EÚ L 164, 30.4.2004, s. 1.

      PRÍLOHA

            „PRÍLOHA I

               SPOLOČNÉ BEZPEČNOSTNÉ INDIKÁTORY

            Bezpečnostné orgány oznamujú spoločné bezpečnostné indikátory každý rok. Prvé obdobie oznamovania je rok 2010.
            Ak sa predkladajú indikátory týkajúce sa činností uvedených v článku 2 ods. 2 písm. a) a b), mali by sa predkladať oddelene.
            Ak sa po predložení správy zistia nové okolnosti alebo chyby, bezpečnostný orgán zmení alebo opraví bezpečnostné indikátory pri prvej vhodnej príležitosti a najneskôr v nasledujúcej výročnej správe.
            Pri indikátoroch vzťahujúcich sa k nehodám uvedených pod číslom 1 sa použije nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 91/2003 zo 16. decembra 2002 o štatistike železničnej dopravy (1), pokiaľ sú informácie k dispozícii.
            1.   Indikátory vzťahujúce sa na nehody

                        1.1.

                        Celkový počet a priemerný počet závažných nehôd (na vlakové kilometre), členený na tieto druhy nehôd:

                                    —

                                    zrážky vlakov, vrátane zrážok s prekážkami vo vnútri prechodového prierezu,

                                    —

                                    vykoľajenie vlakov,

                                    —

                                    nehody na úrovňových križovatkách vrátane nehôd, na ktorých sa podieľajú chodci,

                                    —

                                    nehody s poškodením osôb, ktoré spôsobil pohyb železničného vozidla, s výnimkou samovrážd,

                                    —

                                    požiare v železničných vozidlách,

                                    —

                                    ostatné nehody.

                              Každá závažná nehoda sa uvedie pod príslušným druhom prvotnej nehody, aj keby následky sekundárnej nehody boli závažnejšie, napr. požiar po vykoľajení.

                        1.2.

                        Celkový počet a priemerný počet (na vlakové kilometre) ťažko zranených a usmrtených osôb podľa druhu nehody, členený do týchto kategórií:

                                    —

                                    cestujúci (aj v pomere k celkovému počtu osobokilometrov a osobných vlakových kilometrov),

                                    —

                                    zamestnanci vrátane personálu dodávateľov,

                                    —

                                    užívatelia úrovňových križovatiek,

                                    —

                                    neoprávnené osoby v železničných prevádzkových priestoroch,

                                    —

                                    ostatné osoby.

                  2.   Indikátory vzťahujúce sa na nebezpečný tovar

            Celkový počet a priemerný počet (na vlakové kilometre) nehôd pri preprave nebezpečného tovaru členený do týchto kategórií:

                        —

                        nehody, ktorých účastníkom je aspoň jedno železničné vozidlo prepravujúce nebezpečný tovar vymedzený v dodatku,

                        —

                        počet takýchto nehôd, pri ktorých došlo k úniku nebezpečných látok.

                  3.   Indikátory vzťahujúce sa na samovraždy

            Celkový počet a priemerný počet samovrážd (na vlakové kilometre).
            4.   Indikátory vzťahujúce sa na okolnosti predchádzajúce nehodám

            Celkový počet a priemerný počet (na vlakové kilometre):

                        —

                        zlomených koľajníc,

                        —

                        ohnutých koľajníc,

                        —

                        porúch signalizácie,

                        —

                        prejdení aj napriek signálu na zastavenie,

                        —

                        zlomených kolies a ôs používaných železničných vozidiel.

                  Treba hlásiť všetky takéto okolnosti, bez ohľadu na to, či boli, alebo neboli príčinou nehôd. Okolnosti predchádzajúce nehode sa oznamujú v rámci CSI pre predchádzajúce okolnosti. Nehody, ku ktorým došlo, ak sú závažné, sa oznamujú v rámci CSI pre nehody uvedené pod číslom 1.
            5.   Indikátory na výpočet nákladov na nehody

            Celková suma v EUR a pomerná suma (na vlakové kilometre):

                        —

                        počet úmrtí a vážnych zranení vynásobený hodnotou zabránenia obeti pri nehode (Value of Preventing a Casualty, VPC),

                        —

                        náklady na odstránenie škôd spôsobených životnému prostrediu,

                        —

                        náklady na materiálne škody spôsobené železničným vozidlám alebo infraštruktúre,

                        —

                        náklady súvisiace s oneskoreniami v dôsledku nehôd.

                  Bezpečnostné orgány oznamujú buď náklady na všetky nehody, alebo iba náklady na závažné nehody. Vybraná možnosť musí byť jasne uvedená vo výročnej správe uvedenej v článku 18.
            VPC je hodnota, ktorú spoločnosť pripisuje zabráneniu obeti pri nehode, a ako taká sa nepoužíva na výpočet kompenzácie medzi účastníkmi nehody.
            6.   Indikátory vzťahujúce sa na technickú bezpečnosť infraštruktúry a jej využitie

                        6.1.

                        Percentuálny podiel tratí s automatickým zabezpečením vlakov (ATP) v prevádzke, percentuálny podiel vlakových kilometrov s využitím fungujúcich systémov ATP.

                        6.2.

                        Počet úrovňových križovatiek (celkom, na kilometer trate a na kilometre koľajníc) rozdelených podľa týchto ôsmich druhov:

                                    a)

                                    aktívne úrovňové križovatky s:

                                                i)

                                                automatickou výstrahou pre užívateľa;

                                                ii)

                                                automatickou ochranou užívateľa;

                                                iii)

                                                automatickou ochranou a výstrahou pre užívateľa;

                                                iv)

                                                automatickou ochranou a výstrahou pre užívateľa a automatickou ochranou železníc;

                                                v)

                                                manuálnou výstrahou pre užívateľa;

                                                vi)

                                                manuálnou ochranou užívateľa;

                                                vii)

                                                manuálnou ochranou a výstrahou pre užívateľa;

                                    b)

                                    pasívne úrovňové križovatky.

                  7.   Indikátory vzťahujúce sa na riadenie bezpečnosti

            Interné audity vykonané manažérmi infraštruktúry a železničnými podnikmi podľa dokumentácie systému riadenia bezpečnosti, celkový počet vykonaných auditov a percentuálny podiel požadovaných (a/alebo plánovaných) auditov.
            8.   Definície

            Spoločné vymedzenia CSI a spoločné metódy výpočtu nákladov v prípade nehôd sú uvedené v dodatku.

               Dodatok

                  Spoločné vymedzenia csi a spoločné metódy výpočtu nákladov v prípade nehôd

               1.   Indikátory vzťahujúce sa na nehody

                           1.1.

                           ‚Závažná nehoda‘ znamená každú nehodu, na ktorej sa podieľa aspoň jedno pohybujúce sa železničné vozidlo, ktorej výsledkom je minimálne jedna usmrtená alebo ťažko zranená osoba, alebo značné poškodenie vozového parku, koľaje, iných zariadení alebo životného prostredia, alebo značné narušenie prepravy. Nevzťahuje sa na nehody v dielňach, skladoch a depách.

                           1.2.

                           ‚Značné poškodenie vozového parku, koľaje, iných zariadení alebo životného prostredia‘ znamená poškodenie vo výške minimálne 150 000 EUR.

                           1.3.

                           ‚Značné narušenie prepravy‘ znamená, že vlakové služby na hlavnej železničnej trase sú pozastavené na minimálne šesť hodín.

                           1.4.

                           ‚Vlak‘ znamená jedno alebo niekoľko železničných vozidiel ťahaných jedným alebo viacerými rušňami alebo koľajovými vozidlami, alebo jedno koľajové vozidlo jazdiace samostatne, ktoré sa pod daným číslom alebo špecifickým označením pohybuje z východiskového pevného bodu do cieľového pevného bodu. Lokomotíva, t. j. samotný pohybujúci sa rušeň, sa považuje za vlak.

                           1.5.

                           ‚Zrážka vlakov vrátane zrážok s prekážkami vo vnútri prechodového prierezu‘ znamená čelnú, zadnú alebo bočnú zrážku časti jedného vlaku s časťou druhého vlaku alebo s:

                                       i)

                                       posunovaným železničným vozidlom;

                                       ii)

                                       objektmi nachádzajúcimi sa trvale alebo dočasne na koľaji alebo blízko nej (okrem tých, ktoré sa nachádzajú na úrovňových križovatkách a ktoré stratilo prechádzajúce vozidlo alebo užívateľ).

                           1.6.

                           ‚Vykoľajenie vlakov‘ znamená každý prípad, keď aspoň jedno koleso vlaku zíde z koľajníc.

                           1.7.

                           ‚Nehody na úrovňových križovatkách‘ znamenajú také nehody, ktorých účastníkom je aspoň jedno železničné vozidlo a minimálne jedno prechádzajúce vozidlo, ostatní prechádzajúci užívatelia, akými sú napríklad chodci, alebo iné objekty, ktoré sa dočasne nachádzajú na trati alebo blízko nej a ktoré stratilo prechádzajúce vozidlo/užívateľ.

                           1.8.

                           ‚Nehody s poškodením osôb, ktoré je spôsobené pohybom železničného vozidla‘ znamenajú nehody, ktorých účastníkom je jedna alebo viaceré osoby, do ktorých buď narazilo železničné vozidlo, alebo k nemu pripevnený objekt alebo objekt, ktorý sa od neho oddelil. Patria sem aj osoby, ktoré spadli zo železničných vozidiel, ako aj osoby, ktoré spadli alebo ich zasiahli uvoľnené predmety počas jazdy na takomto vozidle.

                           1.9.

                           ‚Požiare v železničných vozidlách‘ znamenajú požiare a výbuchy, ku ktorým dôjde v železničných vozidlách (vrátane ich nákladu) pri ich jazde z východovej stanice do cieľovej stanice a pri státí vo východovej stanici, v cieľovej stanici alebo na medzizastávkach, ako aj počas posunovania.

                           1.10.

                           ‚Iné druhy nehôd‘ znamenajú všetky nehody, ktoré nepatria medzi už uvedené (zrážky vlakov, vykoľajenia vlakov, nehody na úrovňových križovatkách, poškodenie osôb, ktoré je spôsobené pohybom železničného vozidla, požiare vo vozidlách).

                           1.11.

                           ‚Cestujúci‘ znamená každú osobu, okrem členov posádky vlaku, ktorá cestuje železnicou. Na účely štatistiky o nehodách sa započítavajú aj cestujúci, ktorí sa pokúšajú nastúpiť na pohybujúci sa vlak alebo vystúpiť z pohybujúceho sa vlaku.

                           1.12.

                           ‚Zamestnanci (vrátane personálu dodávateľov alebo samostatne zárobkovo činných dodávateľov)‘ znamenajú všetky osoby, ktoré sú zamestnané v súvislosti so železnicou a ktoré sú v čase nehody na pracovisku. Patria sem posádka vlaku a osoby obsluhujúce železničné vozidlá a zariadenia infraštruktúry.

                           1.13.

                           ‚Užívatelia úrovňových križovatiek‘ znamenajú všetky osoby používajúce úrovňové križovatky na prechod cez železničnú trať na akomkoľvek dopravnom prostriedku alebo peši.

                           1.14.

                           ‚Neoprávnené osoby v železničných prevádzkových priestoroch‘ znamenajú všetky osoby nachádzajúce sa v železničných prevádzkových priestoroch, kde je ich prítomnosť zakázaná, s výnimkou užívateľov úrovňových križovatiek.

                           1.15.

                           ‚Ostatné osoby (tretie strany)‘ znamenajú osoby, ktoré nie sú vymedzené ako ‚cestujúci‘, ‚zamestnanci vrátane personálu dodávateľov‘, ‚užívatelia úrovňových križovatiek‘ alebo ‚neoprávnené osoby v železničných prevádzkových priestoroch‘.

                           1.16.

                           ‚Usmrtená osoba‘ znamená každú osobu usmrtenú okamžite alebo osobu, ktorá zomrela do 30 dní na následky nehody, s výnimkou samovrážd.

                           1.17.

                           ‚Ťažko zranená osoba‘ znamená každú zranenú osobu, ktorá bola v dôsledku nehody hospitalizovaná viac ako 24 hodín, s výnimkou pokusu o samovraždu.

                     2.   Indikátory vzťahujúce sa na nebezpečný tovar

                           2.1.

                           ‚Nehoda pri preprave nebezpečného tovaru‘ znamená každú nehodu alebo udalosť, ktorá je predmetom hlásenia v súlade s RID (2)/ADR odsek 1.8.5.

                           2.2.

                           ‚Nebezpečný tovar‘ znamená tie látky a predmety, ktorých preprava je na základe RID zakázaná alebo povolená iba po splnení podmienok uvedených v RID.

                     3.   Indikátory vzťahujúce sa na samovraždy

                           3.1.

                           ‚Samovražda‘ znamená konanie vedúce k úmyselnému zraneniu samého seba so smrteľnými následkami, ktoré bolo takto zaznamenané a klasifikované príslušným vnútroštátnym orgánom.

                     4.   Indikátory vzťahujúce sa na okolnosti predchádzajúce nehodám

                           4.1.

                           ‚Zlomené koľajnice‘ znamenajú všetky koľajnice rozdelené na dva alebo viac kusov, alebo všetky koľajnice, z ktorých sa oddelil kus kovu a toto oddelenie spôsobilo viac ako 50 mm širokú a viac ako 10 mm hlbokú medzeru na jej povrchu.

                           4.2.

                           ‚Ohnuté koľaje‘ znamenajú nedostatky súvisiace s kontinuitou a geometriou trate vyžadujúce si z dôvodu bezpečnosti pozastavenie fungovania trate alebo okamžité zníženie povolenej rýchlosti.

                           4.3.

                           ‚Poruchy signalizácie‘ znamenajú poruchy signalizačného systému (buď infraštruktúry alebo železničného vozidla), ktorých výsledkom je signalizovanie informácií, ktoré nie sú tak obmedzujúce, ako by mali byť.

                           4.4.

                           ‚Prejdenie aj napriek signálu na zastavenie‘ znamená každé prejdenie, pri ktorom ktorákoľvek časť vlaku pokračuje v jazde napriek zákazu.
                           Napriek zákazu znamená pokračovať v jazde:

                                       —

                                       napriek svetelnému signálu na železnici alebo semaforu signalizujúcemu zastavenie, ak nefunguje automatický systém regulovania železničnej dopravy (ATCS) alebo ATP,

                                       —

                                       po ukončení povolenia na jazdu súvisiaceho s bezpečnosťou vydaného ATCS alebo ATP,

                                       —

                                       za bod oznámený podľa predpisov prostredníctvom ústneho alebo písomného povolenia,

                                       —

                                       napriek tabuliam vyzývajúcim na zastavenie (okrem koľajnicových zarážok) alebo signálom rukou.

                                 Nepatria sem prípady, keď vozidlá bez pohonu alebo vlak, ktorý je bez obsluhy, prejdú po trati, pričom nezastanú na signál, ktorý im to prikazuje. Nepatria sem prípady, keď signál z akéhokoľvek dôvodu nevaruje pre nebezpečenstvom s predstihom dostatočným na to, aby rušňovodič mohol zastaviť vlak.
                           Vnútroštátne bezpečnostné orgány môžu predkladať osobitné správy o týchto štyroch bodoch a nahlasujú aspoň spoločný indikátor obsahujúci údaje o všetkých štyroch bodoch.

                           4.5.

                           ‚Zlomené kolesá a osi‘ znamenajú zlomenie, pri ktorom sa poškodili podstatné časti kolies a osí a v dôsledku ktorého existuje riziko nehody (vykoľajenia alebo zrážky).

                     5.   Spoločné metódy výpočtu nákladov v prípade nehôd

                           5.1.

                           Hodnota zabránenia obeti pri nehode (VPC) sa skladá z:

                                       1.

                                       Samotnej hodnoty bezpečnosti: Hodnoty ochoty platiť (WTP) založené na uvedených preferenčných štúdiách vykonaných v členských štátoch, v ktorých sa uplatňujú.

                                       2.

                                       Priame a nepriame náklady: Hodnoty nákladov odhadnuté v členskom štáte zložené z:

                                                   —

                                                   nákladov na zdravotnú starostlivosť a rehabilitáciu,

                                                   —

                                                   nákladov na súdne konanie, nákladov na policajné i súkromné vyšetrovanie nehôd, nákladov na pohotovostnú službu a administratívnych nákladov v rámci poistenia,

                                                   —

                                                   výrobných strát: spoločenská hodnota tovaru a služieb, ktoré mohli vyprodukovať osoby, keby nedošlo k nehode.

                           5.2.

                           Spoločné zásady stanovovania samotnej hodnoty bezpečnosti a priamych/nepriamych nákladov:
                           Posúdenie vhodnosti dostupných odhadov týkajúcich sa samotnej hodnoty bezpečnosti musí vychádzať z týchto úvah:

                                       —

                                       odhady sa vzťahujú na systém hodnotenia znižovania rizika úmrtí v sektore dopravy a riadia sa prístupom WTP v súlade s uvedenými preferenčnými metódami,

                                       —

                                       vzorka respondentov použitá na stanovenie hodnôt je reprezentatívnou vzorkou príslušnej populácie; vzorka musí predovšetkým odzrkadľovať vek/príjem spolu s inými príslušnými sociálno-ekonomickými/demografickými charakteristikami tejto populácie,

                                       —

                                       metóda odvodzovania hodnôt WTP: prieskum sa vykonáva prostredníctvom jasných/zmysluplných otázok kladených respondentom.

                                 Priame a nepriame náklady sa stanovujú na základe skutočných nákladov spoločnosti.

                           5.3.

                           ‚Náklady na škody spôsobené životnému prostrediu‘ znamenajú náklady železničných podnikov/manažérov infraštruktúry stanovené na základe ich skúsenosti s cieľom uviesť zničenú oblasť do stavu pred nehodou na železnici.

                           5.4.

                           ‚Náklady na materiálne škody spôsobené železničným vozidlám alebo infraštruktúre‘ znamenajú náklady na nové železničné vozidlá alebo infraštruktúru s rovnakými vlastnosťami a technickými parametrami, ako tie, ktoré boli nenapraviteľne zničené, a náklady na vrátenie opraviteľných železničných vozidiel alebo infraštruktúry do stavu pred nehodou. Oboje náklady odhadnú železničné podniky/manažéri infraštruktúry na základe svojich skúseností. Patria sem aj náklady súvisiace s prenájmom železničných vozidiel v dôsledku ich nedostupnosti kvôli spôsobeným škodám.

                           5.5.

                           ‚Náklady súvisiace s oneskoreniami v dôsledku nehôd‘ znamenajú peňažnú hodnotu oneskorení užívateľov železničnej dopravy (cestujúcich a zákazníkov nákladnej dopravy) v dôsledku nehôd vypočítanú podľa tohto vzorca:
                           VT= peňažná hodnota úspory cestovnej doby
                           Hodnota času cestujúceho vo vlaku (za hodinu):

                                       VTP = [VT cestujúcich do zamestnania]*[priemerné percentuálne vyjadrenie cestujúcich do zamestnania za rok] + [VT cestujúcich mimo zamestnania]*[Priemerné percentuálne vyjadrenie cestujúcich mimo zamestnania za rok]

                                       VT v EUR na jedného cestujúceho za hodinu

                                 Hodnota času nákladného vlaku (za hodinu):

                                       VTF = [VT nákladného vlaku]*[(tonový kilometer)/(vlakový kilometer)]

                                       VT v EUR na jednu tonu nákladu za hodinu

                                       Priemerné množstvo ton tovaru prepraveného jedným vlakom za rok = (tonový kilometer)/(vlakový kilometer)

                                 CM= Náklady na 1 minútu meškania vlaku
                           Osobný vlak

                                       CMP = K1*(VTP/60)*[(osobokilometer)/(vlakový kilometer)]

                                       Priemerný počet cestujúcich v jednom vlaku za rok = (osobokilometer)/(vlakový kilometer)

                                 Nákladný vlak

                                       CMF = K2* (VTF/60)

                                       Hodnota faktorov K1a K2 sa nachádza medzi hodnotou času a hodnotou meškania podľa odhadov z uvedených preferenčných štúdií s cieľom zohľadniť, že stratený čas v dôsledku meškania je vnímaný omnoho negatívnejšie ako bežná cestovná doba.

                                 Náklady súvisiace s meškaním v dôsledku nehody = CMP*(minúty meškania osobných vlakov) + CMF*(minúty meškania nákladných vlakov)

                  Oblasť uplatňovania tohto vzorca

               Náklady na meškania treba vypočítať pre všetky nehody, závažné, ako aj nezávažné.
               Meškania sa vypočítajú takto:

                           —

                           skutočné meškania na železničných tratiach, kde došlo k nehodám,

                           —

                           skutočné meškania, alebo v prípade, že to nie je možné, odhadované meškania na ostatných dotknutých tratiach.

                     6.   Indikátory vzťahujúce sa na technickú bezpečnosť infraštruktúry a jej využitie

                           6.1.

                           ‚Automatické zabezpečenie vlakov (ATP)‘ znamená systém, ktorý posilňuje rešpektovanie signálov a rýchlostných obmedzení prostredníctvom kontroly rýchlosti vrátane automatického zastavenia na signál.

                           6.2.

                           ‚Úrovňová križovatka‘ znamená križovatku medzi koľajnicami a železničným priechodom stanovenú manažérom infraštruktúry a otvorenú verejným alebo súkromným užívateľom. Nepatria sem priechody medzi platformami na staniciach, ani priechody medzi koľajnicami výhradne pre zamestnancov.

                           6.3.

                           ‚Priechod‘ znamená každú verejnú alebo súkromnú cestu, ulicu alebo diaľnicu vrátane chodníkov pre chodcov a bicykle, alebo inú cestu určenú na priechod osôb, zvierat, vozidiel alebo strojov.

                           6.4.

                           ‚Aktívna úrovňová križovatka‘ znamená úrovňovú križovatku, na ktorej sú prechádzajúci užívatelia chránení alebo varovaní pred prichádzajúcim vlakom prostredníctvom aktivácie zariadení v prípade, že je pre užívateľa nebezpečné prejsť cez križovatku.

                                       —

                                       Ochrana prostredníctvom použitia fyzických zariadení:

                                                   —

                                                   polovičné alebo plné prekážky,

                                                   —

                                                   závory.

                                       —

                                       Varovanie prostredníctvom použitia zariadení pevne upevnených na úrovňových križovatkách:

                                                   —

                                                   viditeľné signály: svetlá,

                                                   —

                                                   počuteľné signály: zvony, trúby, klaksóny atď.,

                                                   —

                                                   fyzické zariadenia, napr. vibrácia v dôsledku cestných prahov.

                                 Aktívne úrovňové križovatky sa delia na tieto druhy:

                                       1.

                                       ‚Úrovňová križovatka s automatickou ochranou a/alebo výstrahou pre užívateľa‘ znamená úrovňovú križovatku, kde automatickú ochranu a/alebo výstrahu aktivuje prichádzajúci vlak.
                                       Tieto úrovňové križovatky sa členia do týchto kategórií:

                                                   i)

                                                   s automatickou výstrahou pre užívateľa;

                                                   ii)

                                                   s automatickou ochranou užívateľa;

                                                   iii)

                                                   s automatickou ochranou a výstrahou pre užívateľa;

                                                   iv)

                                                   s automatickou ochranou a výstrahou pre užívateľa a s automatickou ochranou železníc.
                                                   ‚Ochrana železníc‘ znamená signál alebo iný systém ochrany vlaku, ktorý umožní vlaku pokračovať iba v prípade, že úrovňová križovatka je pre užívateľa chránená a bez prekážok, a to prostredníctvom kontroly a/alebo zisťovania prekážok.

                                       2.

                                       ‚Úrovňová križovatka s manuálnou ochranou a/alebo výstrahou pre užívateľa‘ znamená úrovňovú križovatku, kde sa ochrana a/alebo výstraha aktivuje manuálne a nie je s ňou prepojená železničná signalizácia dovoľujúca vlaku prechádzať iba v prípade, že ochrana a/alebo výstraha je na úrovňovej križovatke aktivovaná.
                                       Tieto úrovňové križovatky sa členia do týchto kategórií:

                                                   v)

                                                   s manuálnou výstrahou pre užívateľa;

                                                   vi)

                                                   s manuálnou ochranou užívateľa;

                                                   vii)

                                                   s manuálnou ochranou a výstrahou pre užívateľa.

                           6.5.

                           ‚Pasívna úrovňová križovatka‘ znamená úrovňovú križovatku bez akéhokoľvek systému varovania a/alebo ochrany, ktorý sa aktivuje v prípade, že prechod cez križovatku nie je pre užívateľa bezpečný.

                     7.   Indikátory vzťahujúce sa na riadenie bezpečnosti

                           7.1.

                           ‚Audit‘ znamená systematický, nezávislý a zdokumentovaný proces získavania audítorských dôkazov a ich objektívneho vyhodnocovania s cieľom určiť rozsah plnenia kritérií auditu.

                     8.   Definície jednotiek merania

                           8.1.

                           ‚Vlakový kilometer‘ znamená jednotku merania pohybu vlaku na vzdialenosť jedného kilometra. Použitá vzdialenosť je, pokiaľ je známa, skutočne prejdená vzdialenosť, v opačnom prípade sa použije štandardná sieťová vzdialenosť medzi východiskovým bodom a cieľom cesty. Do úvahy sa berie iba vzdialenosť na území štátu podávajúceho správu.

                           8.2.

                           ‚Osobokilometer‘ znamená jednotku merania prepravy jedného cestujúceho železnicou na vzdialenosť jedného kilometra. Do úvahy sa berie iba vzdialenosť na území štátu podávajúceho správu.

                           8.3.

                           ‚Traťový kilometer‘ znamená dĺžku železničnej siete v členských štátoch v kilometroch, ktorej rozsah je stanovený v článku 2. Pri železničných tratiach s viacerými koľajami sa počíta iba vzdialenosť medzi východiskovým bodom a cieľom cesty.

                           8.4.

                           ‚Koľajový kilometer‘ znamená dĺžku železničnej siete v členských štátoch v kilometroch, ktorej rozsah je stanovený v článku 2. Na železničnej trati s viacerými koľajami sa počíta každá koľaj.

                     “

         (1)  Ú. v. ES L 14, 21.1.2003, s. 1.

         (2)  RID, Poriadok pre medzinárodnú železničnú prepravu nebezpečného tovaru prijatý na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/68/ES z 24. septembra 2008 o vnútrozemskej preprave nebezpečného tovaru (Ú. v. EÚ L 260, 30.9.2008, s. 13).


title: Smernica Komisie 2000/39/ES z 8. júna 2000, ktorou sa ustanovuje prvý zoznam smerných najvyšších prípustných hodnôt vystavenia pri práci na vykonanie smernice rady 98/24/ES o ochrane zdravia a bezpečnosti pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s chemickými faktormi pri práci (Text s významom pre EHP)

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32000L0039

Úradný vestník L 142 , 16/06/2000 S. 0047 - 0050

		Smernica Komisie 2000/39/ESz 8. júna 2000,ktorou sa ustanovuje prvý zoznam smerných najvyšších prípustných hodnôt vystavenia pri práci na vykonanie smernice rady 98/24/ES o ochrane zdravia a bezpečnosti pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s chemickými faktormi pri práci(Text s významom pre EHP)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady 98/24/ES zo 7. apríla 1998 o ochrane zdravia a bezpečnosti pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s používaním chemických faktorov pri práci [1], najmä na jej článok 3 odsek 2,so zreteľom na stanovisko Poradného výboru pre bezpečnosť, hygienu a ochranu zdravia pri práci,keďže:(1) Podľa smernice 98/24/ES má Komisia navrhnúť, aby sa európske ciele vo forme smerných najvyšších prípustných hodnôt vystavenia na pracovisku s cieľom ochrany pracovníkov pred chemickými rizikami stanovili na úrovni spoločenstva.(2) Komisii pri výkone tejto úlohy pomáha Vedecký výbor pre najvyššie prípustné hodnoty pri vystavení sa pôsobeniu chemickým faktorom pri práci (SCOEL), zriadený rozhodnutím Komisie 95/320/ES [2].(3) Pre akýkoľvek chemický faktor, pre ktorý sa na úrovni spoločenstva majú zaviesť indikačné expozičné limitné hodnoty pri práci, sa od členských štátov vyžaduje, aby zaviedli vnútroštátnu indikačnú expozičnú limitnú hodnotu pri práci, pričom majú zohľadniť najvyššiu prípustnú hodnotu spoločenstva, stanoviť jej vlastnosti v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a praxou.(4) Smerné najvyššie prípustné hodnoty pri práci by sa mali považovať za dôležitú súčasť celkového prístupu k zabezpečeniu ochrany zdravia pracovníkov na pracovisku pred rizikami, ktoré vyplývajú z nebezpečných chemikálií.(5) Prvý a druhý zoznam smerných najvyšších prípustných hodnôt vystavenia pri práci bol ustanovený smernicami Komisie 91/322/EHS [3] a 96/94/ES [4] v rámci smernice Rady 80/1107/EHS z 27. novembra 1980 o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom chemických, fyzikálnych a biologických faktorov [5].(6) Smernica 80/1107/EHS sa zrušila s účinnosťou od 5. mája 2001 smernicou 98/24/ES.(7) Je vhodné v rámci smernice 98/24/ES znovu prijať smerné najvyššie prípustné hodnoty vystavenia pri práci, ktoré boli zavedené smernicami 91/322/EHS a 96/94/ES v rámci smernice 80/1107/EHS.(8) Zoznam uvedený v prílohe obsahuje látky uvedené v prílohe ku smernici 96/94/ES a zahŕňa množstvo iných faktorov, pre ktoré boli smerné najvyššie prípustné hodnoty vystavenia pri práci odporučené SCOEL na základe vyhodnotenia posledných dostupných vedeckých údajov o účinkoch na zdravie pracovníkov a pri zohľadnení dostupnosti meracej techniky. Vzhľadom na predchádzajúce, a v záujme zrozumiteľnosti, by sa smernica 96/94/ES mala znovu prepracovať.(9) Je potrebné stanoviť smerné najvyššie prípustné hodnoty krátkodobého vystavenia pre určité látky, aby sa zohľadnili účinky krátkodobej expozície.(10) Pri niektorých faktoroch je potrebné zohľadniť aj možnosť prenikania cez kožu, aby sa zabezpečila najlepšia úroveň ochrany.(11) Táto smernica predstavuje praktické opatrenie smerom k dosiahnutiu sociálnej dimenzie vnútorného trhu.(12) Opatrenia ustanovené touto smernicou sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 17 smernice Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci [6],PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Týmto sa v spoločenstve ustanovujú smerné najvyššie prípustné hodnoty vystavenia pri práci pre chemické faktory uvedené v prílohe.Článok 2Členské štáty ustanovia vnútroštátne smerné najvyššie prípustné hodnoty vystavenia pri práci pre chemické faktory uvedené v prílohe, pričom zohľadnia hodnoty platné v spoločenstve.Článok 31. Členské štáty uvedú do platnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 31. decembra 2001. Bezodkladne o tom budú informovať Komisiu.Keď členské štáty prijmú tieto opatrenia, tieto budú odkazovať na túto smernicu alebo budú doplnené o takýto odkaz pri príležitosti ich úradného zverejnenia. Spôsob, akým sa tento odkaz vykoná, určia členské štáty.2. Členské štáty oznámia Komisii znenie ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti upravenej touto smernicou.Článok 4Smernica 96/94/ES sa zrušuje s účinnosťou od dňa uvedeného v článku 3 odseku 1.Článok 5Táto smernica nadobúda účinnosť v dvadsiaty deň odo dňa jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 6Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 8. júna 2000Za KomisiuAnna Diamantopouloučlenka Komisie[1] Ú. v. ES L 131, 5.5.1998, s. 11.[2] Ú. v. ES L 188, 9.8.1995, s. 14.[3] Ú. v. ES L 177, 5.7.1991, s. 22.[4] Ú. v. ES L 338, 28.12.1996, s. 86.[5] Ú. v. ES L 327, 3.12.1980, s. 8.[6] Ú. v. ES L 183, 29.6.1989, s. 1.--------------------------------------------------PRÍLOHASMERNÉ NAJVYŠŠIE PRÍPUSTNÉ HODNOTY VYSTAVENIA PRI PRÁCIEinecs | CAS | Názov chemického faktora | Najvyššie prípustné hodnoty | Poznámka |Osemhodinové | Krátkodobé |mg/m3 | ppm | mg/m3 | ppm |200–467–2 | 60–29–7 | dietyléter | 308 | 100 | 616 | 200 | — |200–662–2 | 67–64–1 | Acetón | 1210 | 500 | — | — | — |200–663–8 | 67–66–3 | chloroform | 10 | 2 | — | — | koža |200–756–3 | 71–55–6 | 1,1,1-trichlóretán | 555 | 100 | 1110 | 200 | — |200–834–7 | 75–04–7 | etylamín | 9,4 | 5 | — | — | — |200–863–5 | 75–34–3 | 1,1-dichlóretán | 412 | 100 | — | — | koža |200–870–3 | 75–44–5 | fosgén | 0,08 | 0,02 | 0,4 | 0,1 | — |200–871–9 | 75–45–6 | chlórdifluórmetán | 3600 | 1000 | — | — | — |201–159–0 | 78–93–3 | butanón | 600 | 200 | 900 | 300 | — |201–176–3 | 79–09–4 | kyselina propionová | 31 | 10 | 62 | 20 | — |202–422–2 | 95–47–6 | o-xylén | 221 | 50 | 442 | 100 | koža |202–425–9 | 95–50–1 | 1,2-dichlórbenzén | 122 | 20 | 306 | 50 | koža |202–436–9 | 95–63–6 | 1,2,4-trimetylbenzén | 100 | 20 | — | — | — |202–704–5 | 98–82–8 | Kumén | 100 | 20 | 250 | 50 | koža |202–705–0 | 98–83–9 | 2-fenylpropén | 246 | 50 | 492 | 100 | — |202–849–4 | 100–41–4 | etylbenzén | 442 | 100 | 884 | 200 | koža |203–313–2 | 105–60–2 | e-Kaprolaktám (prach a výpary) | 10 | — | 40 | — | — |203–388–1 | 106–35–4 | 3-heptanón | 95 | 20 | — | — | — |203–396–5 | 106–42–3 | p-xylén | 221 | 50 | 442 | 100 | koža |203–400–5 | 106–46–7 | 1,4-dichlórobenzén | 122 | 20 | 306 | 50 | — |203–470–7 | 107–18–6 | alyl alkohol | 4,8 | 2 | 12,1 | 5 | koža |203–473–3 | 107–21–1 | etylén glykol | 52 | 20 | 104 | 40 | koža |203–539–1 | 107–98–2 | 1-metoxy-2-propanol | 375 | 100 | 568 | 150 | koža |203–550–1 | 108–10–1 | 4-metyl-2-pentanón | 83 | 20 | 208 | 50 | — |203–576–3 | 108–38–3 | m-xylén | 221 | 50 | 442 | 100 | koža |203–603–9 | 108–65–6 | 2-metoxy-1-metyletylacetát | 275 | 50 | 550 | 100 | koža |203–604–4 | 108–67–8 | mesitylén (trimetylbenzény) | 100 | 20 | — | — | — |203–628–5 | 108–90–7 | chlórbenzén | 47 | 10 | 94 | 20 | — |203–631–1 | 108–94–1 | cyklohexanón | 40,8 | 10 | 81,6 | 20 | koža |203–632–7 | 108–95–2 | Fenol | 7,8 | 2 | — | — | koža |203–726–8 | 109–99–9 | tetrahydrofurán | 150 | 50 | 300 | 100 | koža |203–737–8 | 110–12–3 | 5-metyl-2-hexanón | 95 | 20 | — | — | — |203–767–1 | 110–43–0 | 2-heptanón | 238 | 50 | 475 | 100 | koža |203–808–3 | 110–85–0 | Piperazín | 0,1 | — | 0,3 | — | — |203–905–0 | 111–76–2 | 2-butoxyetanol | 98 | 20 | 246 | 50 | koža |203–933–3 | 112–07–2 | 2-butoxyetyl acetát | 133 | 20 | 333 | 50 | koža |204–065–8 | 115–10–6 | dimetyléter | 1920 | 1000 | — | — | — |204–428–0 | 120–82–1 | 1,2,4-trichlórbenzén | 15,1 | 2 | 37,8 | 5 | koža |204–469–4 | 121–44–8 | trietylamín | 8,4 | 2 | 12,6 | 3 | koža |204–662–3 | 123–92–2 | izopentylacetát | 270 | 50 | 540 | 100 | — |204–697–4 | 124–40–3 | dimetylamín | 3,8 | 2 | 9,4 | 5 | — |204–826–4 | 127–19–5 | N, N-dimetylacetamid | 36 | 10 | 72 | 20 | koža |205–480–7 | 141–32–2 | n-butylakrylát | 11 | 2 | 53 | 10 | — |205–563–8 | 142–82–5 | n-heptán | 2085 | 500 | — | — | — |208–394–8 | 526–73–8 | 1,2,3-trimetylbenzén | 100 | 20 | — | — | — |208–793–7 | 541–85–5 | 5-metyl-3-heptanón | 53 | 10 | 107 | 20 | — |210–946–8 | 626–38–0 | 1-metylbutylacetát | 270 | 50 | 540 | 100 | — |211–047–3 | 628–63–7 | pentylacetát | 270 | 50 | 540 | 100 | — |620–11–1 | 3-pentylacetát | 270 | 50 | 540 | 100 | — |625–16–1 | amylacetát, terciálny | 270 | 50 | 540 | 100 | — |215–535–7 | 1330–20–7 | Xylén, zmes izomérov, čisté | 221 | 50 | 442 | 100 | koža |222–995–2 | 3689–24–5 | sulfotep | 0,1 | — | — | — | koža |231–634–8 | 7664–39–3 | hydrogén fluorid | 1,5 | 1,8 | 2,5 | 3 | — |231–131–3 | 7440–22–4 | striebro, kovové | 0,1 | — | — | — | — |231–595–7 | 7647–01–0 | hydrogén chlorid | 8 | 5 | 15 | 10 | — |231–633–2 | 7664–38–2 | kyselina ortofosforečná | 1 | — | 2 | — | — |231–635–3 | 7664–41–7 | amoniak, bezvodý | 14 | 20 | 36 | 50 | — |231–954–8 | 7782–41–4 | Fluór | 1,58 | 1 | 3,16 | 2 | — |231–978–9 | 7783–07–5 | dihydrogén selenid | 0,07 | 0,02 | 0,17 | 0,05 | — |233–113–0 | 10035–10–6 | hydrogén bromid | — | — | 6,7 | 2 | — |247–852–1 | 26628–22–8 | azid sodný | 0,1 | — | 0,3 | — | koža |252–104–2 | 34590–94–8 | (2-metoxymetyletoxy)-propanol | 308 | 50 | — | — | koža |fluoridy, anorganické | 2,5 | — | — | — | — |--------------------------------------------------


title: Smernica Komisie 98/22/ES z 15. apríla 1998 ktorá stanovuje minimálne podmienky pre vykonávanie fytosanitárnych kontrol rastlín v spoločenstve na iných inšpekčných miestach, ako sú cieľové miesta rastlín, rastlinných produktov alebo iných predmetov pochádzajúcich z tretích krajín

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31998L0022

Úradný vestník L 126 , 28/04/1998 S. 0026 - 0028

		Smernica Komisie 98/22/ESz 15. apríla 1998ktorá stanovuje minimálne podmienky pre vykonávanie fytosanitárnych kontrol rastlín v spoločenstve na iných inšpekčných miestach, ako sú cieľové miesta rastlín, rastlinných produktov alebo iných predmetov pochádzajúcich z tretích krajínKOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady 77/93/EHS z 21. decembra 1976 o ochranných opatreniach proti zavlečeniu organizmov škodlivých pre rastliny alebo rastlinné produkty do spoločenstva a proti ich rozšíreniu v spoločenstve [1], naposledy zmenenú a doplnenú smernicou 98/2/ES [2], a najmä predposledný pododsek jej článku 12 (6),keďže programy fytosanitárnych kontrol rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov uvedených v zozname v časti B prílohy V k smernici 77/93/EHS pochádzajúcich z tretích krajín majú účinne fungovať, mali by sa ustanoviť zosúladené minimálne podmienky vykonávania týchto kontrol na inšpekčných miestach iných ako sú cieľové miesta;keďže minimálne podmienky stanovené pre vykonávanie rastlinolekárskych kontrol rastlín musia brať do úvahy technické požiadavky, ktoré môžu uplatniť zodpovedné úradné orgány, na ktoré sa vzťahuje článok 2 (1) g) smernice 77/93/EHS, ktoré majú na starosti uvedené inšpekčné miesta, ako aj ustanovenia, ktoré možno uplatniť na zariadenie, technické prostriedky a vybavenie, umožňujúce zodpovedným úradným orgánom vykonávať požadované fytosanitárne kontroly;keďže opatrenia uvedené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre zdravie rastlín,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Členské štáty sú povinné zabezpečiť, aby fytosanitárne kontroly rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, uvedených v zozname prílohy V, časti B k uvedenej smernici, pochádzajúcich z tretích krajín, vykonávané na inšpekčných miestach iných ako sú cieľové miesta, na ktoré sa vzťahuje článok 12 (6), štvrtý pododsek smernice 77/93/EHS, splnili minimálne podmienky uvedené v prílohe k tejto smernici.Článok 21. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 1. októbra 1998. Bezodkladne o tom budú informovať Komisiu.Keď členské štáty prijmú tieto opatrenia, uvedú v nich odkaz na túto smernicu alebo ich takýto odkaz bude sprevádzať pri príležitosti ich úradného uverejnenia. Členské štáty stanovia spôsob prijatia takéhoto odkazu.2. Členské štáty sú povinné bezodkladne oznámiť Komisii všetky ustanovenia vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti, na ktorú sa vzťahuje táto smernica. Komisia je povinná o tom informovať ostatné členské štáty.Článok 3Táto smernica nadobudne účinnosť na nasledujúci deň po jej zverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 4Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 15. apríla 1998Za KomisiuFranz Fischlerčlen Komisie[1] Ú. v. ES L 26, 31.1.1977, s. 20.[2] Ú. v. ES L 15, 21.1.1998, s. 34.--------------------------------------------------PRÍLOHAMinimálne podmienky pre vykonávanie fytosanitárnych kontrol rastlín, rastlinných produktov alebo iných predmetov pochádzajúcich z tretích krajín v spoločenstve na iných ako cieľových inšpekčných miestach1. Zodpovedné úradné orgány uvedené v článku 2 (1) g) smernice 77/93/EHS, ktoré majú na starosti inšpekčné miesta uvedené v článku 1 tejto smernice, musia:- mať oprávnenie na výkon svojich povinností,- mať technickú kvalifikáciu najmä na zisťovanie a diagnostiku škodlivých organizmov,- odborné znalosti na identifikáciu škodlivých organizmov alebo prístup k odborníkom v tejto oblasti,- mať prístup k príslušným administratívnym, inšpekčným a testovacím zariadeniam, technickým prostriedkom a vybaveniu tak, ako uvádza odsek 3,- mať prístup k zariadeniu na vhodné skladovanie a karanténu zásielok a v prípade potreby na zničenie (alebo iné primerané ošetrenie) celej zásielky alebo časti zadržanej zásielky,- mať k dispozícii:a) písomné, aktuálne národne inšpekčné pokyny založené na vnútroštátnej legislatíve členského štátu, ktorá bola ustanovená v rámci legislatívy spoločenstva,b) aktuálnu sériu pokynov spoločenstva pre odborníkov a národných inšpektorov, ktoré sa uvádzajú v článku 19 a (6) smernice 77/93/EHS,c) aktuálnu legislatívu spoločenstva z oblasti zdravia rastlín,d) aktuálny zoznam, ktorý obsahuje adresy a telefónne čísla odborných laboratórií, ktoré boli úradne schválené pre vykonávanie testov na určenie prítomnosti škodlivých organizmov alebo na identifikáciu škodlivých organizmov. Mal by sa zvoliť vhodný postup na zabezpečenie celistvosti a bezpečnosti vzoriek pri odvoze do laboratórií a počas testovacieho procesu,e) aktuálne informácie o zásielkach rastlín, rastlinných produktov alebo iných predmetov pochádzajúcich z tretích krajín, ktoré sa podrobili:- úradnému zadržaniu,- úradným testom v odborných laboratóriách spolu s ich výsledkami,ak sú prinajmenšom tieto informácie relevantné pre fytosanitárne kontroly rastlín v mieste, kde sa vykonávajú,- prispôsobiť stanovený program rastlinolekárskych kontrol čo najrýchlejšie takým spôsobom, aby vyhovoval skutočným potrebám z hľadiska rizika pre zdravie rastlín alebo všetkým zmenám v množstve alebo objeme rastlín, rastlinných produktov alebo iných predmetov, ktoré majú byť dovezené cez inšpekčné miesta uvedené v článku 1.2. Štátni zamestnanci a kvalifikovaní zástupcovia uvedení v článku 2 (1) i), druhý pododsek smernice 77/93/EHS, ktorí sú zodpovední za vykonávanie kontrol na inšpekčných miestach uvedených v článku 1 tejto smernice, musia mať:- technickú kvalifikáciu najmä pre zisťovanie škodlivých organizmov,- odborné znalosti potrebné pre identifikáciu škodlivých organizmov alebo prístup k takým odborníkom,ako súčasť ich kvalifikácie v zmysle uvedeného v článku 2 (1) i), druhý pododsek, a musia mať priamo k dispozícii informácie uvedené v odseku 1, šiesta zarážka.3. Zariadenie, technické prostriedky a vybavenie uvedené v odseku 1 musí prinajmenšom zahŕňať:a) v súvislosti s administratívnym zariadením- rýchly komunikačný systém s:- úradom uvedenom v článku 1 (6) smernice 77/93/EHS,- odbornými laboratóriami uvedenými v odseku 1,- colnými úradmi,- Komisiou,- ostatnými členskými štátmi,- systém na rozmnožovanie dokladov;b) v súvislosti s inšpekčnými zariadeniami:- vhodné priestory pre inšpekciu,- primerané osvetlenie,- inšpekčný stôl alebo stoly,- vybavenie vhodné na:- vizuálnu kontrolu- dezinfekciu priestorov a vybavenia používaného pri fytosanitárnej kontrole,- prípravu vzoriek pre možnosť ďalších testov v odborných laboratóriách uvedených v odseku 1;c) v súvislosti so zariadením na odber vzoriek zo zásielok:- vhodný materiál na samostatné označenie a balenie každej vzorky,- vhodný baliaci materiál na zaslanie vzoriek do odborných laboratórií uvedených v odseku 1,- plomby,- úradné pečiatky,- primerané osvetlenie.--------------------------------------------------