title: Council Directive 92/84/EEC of 19 October 1992 on the approximation of the rates of excise duty on alcohol and alcoholic beverages

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31992L0084

Úradný vestník L 316 , 31/10/1992 S. 0029 - 0031 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 9 Zväzok 2 S. 0108  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 9 Zväzok 2 S. 0108

		Smernica Rady 92/84/EHSz 19. októbra 1992o aproximácii sadzieb spotrebnej dane na alkohol a alkoholické nápojeRADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, najmä na článok 99,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [2],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [3],keďže smernica 92/12/EHS [4] obsahuje ustanovenia o všeobecnom systéme pre tovar podliehajúci spotrebnej dani;keďže smernica 92/83/EHS [5] obsahuje ustanovenia o harmonizácii štruktúry spotrebných daní na alkohol a alkoholické nápoje;keďže členské štáty musia od 1. januára 1993 používať na tieto výrobky minimálne sadzby spotrebnej dane, ak sa má od tohto času vytvoriť vnútorný trh;keďže najvhodnejším základom pre uloženie spotrebnej dane na etylalkohol je objem čistého alkoholu;keďže najvhodnejším základom pre uloženie spotrebnej dane na víno a medziprodukty je objem hotového výrobku;keďže penivé vína podliehajú iným spôsobom spotreby ako tiché vína, môže sa členským štátom povoliť pre oba výrobky použiť rozličné daňové sadzby;keďže pivo sa v členských štátoch zdaňuje na rozličných základoch; tieto rôzne postupy môžu byt' naďalej povolené, pokiaľ sa stanoví minimálny odvod vypočítaný podľa obsahu kmeňovej sladiny a obsahu alkoholu vo výrobku;keďže niektorým členským štátom môže byť povolené použiť na výrobky, ktoré sú určené pre spotrebu v určitých oblastiach ich výsostného územia, znížené daňové sadzby;keďže minimálne sadzby stanovené v tejto smernici musia byť pravidelne preverované na základe správy Komisie, ktorá zohľadní všetky relevantné faktory;keďže treba stanoviť postup pre prepočet položiek vyjadrených v ECU do národných mien,PRIJALA NASLEDOVNÚ SMERNICU:Článok 1Najneskôr k 1. januáru 1993 budú členské štáty používať minimálne sadzby spotrebnej dane v zmysle tejto smernice.Článok 2Táto smernica platí pre nasledovné výrobky:- alkohol a alkoholické nápoje,- medziprodukty,- víno,- pivo,podľa definícií v smernici 92/83/EHS.Článok 31. Od 1. januára 1993 bude minimálna sadzba spotrebnej dane na alkohol a na alkohol obsiahnutý v iných nápojoch, ako sú uvedené v článkoch 4, 5 a 6, stanovená na 550 ECU na hektoliter čistého alkoholu.Členské štáty však nesmú znižovať svoju národnú daňovú sadzbu používanú na alkohol a alkoholické nápoje, ktorá nie je vyššia ako 1000 ECU na hektoliter čistého alkoholu. Okrem toho členské štáty, ktoré na menované výrobky používajú daňovú sadzbu vyššiu ako 1000 ECU na hektoliter čistého alkoholu, nesmú svoju národnú daňovú sadzbu znížiť pod 1000 ECU na hektoliter čistého alkoholu.2. Dánske kráľovstvo si však môže svoje úpravy pre zdanenie alkoholu a ich výrobkov obsahujúcich alkohol ponechať do 30. júna 1996, pokiaľ pri používaní tejto úpravy výsledné daňové zaťaženie v žiadnom období nekleslo nižšie ako je zaťaženie, ktoré by vyšlo pri použití odseku 1 v zmysle nariadení smernice 92/83/EHS.3. Talianska republika si však môže svoje úpravy pre zdanenie alkoholu a iných výrobkov obsahujúcich alkohol, ktoré predpokladajú redukovanú sadzbu pre niektoré kategórie alkoholu, ponechať do 30. júna 1996, pokiaľ pri používaní tejto úpravy výsledné daňové zaťaženie v žiadnom období nekleslo nižšie ako je zaťaženie, ktoré by vyšlo pri použití odseku 1 v zmysle nariadení smernice 92/83/EHS.Článok 4Od 1. januára 1993 je minimálna sadzba spotrebnej dane na medziprodukty stanovená na 45 ECU na hektoliter výrobku.Článok 5Od I. januára 1993 je minimálna sadzba spotrebnej dane na víno stanovená na:- 0 ECU pre tiché víno a- 0 ECU pre penivé vínona hektoliter hotového výrobku.Článok 6Od 1. januára 1993 je minimálna sadzba spotrebnej dane na pivo stanovená na:- 0,748 ECU na hl/stupeň plató alebo- 1,87 ECU na hl/stupeň alkoholuhotového výrobku.Článok 71. Grécka republika môže na etylalkohol určený pre spotrebu v okresoch Lesbos, Chios, Samos, Dodekanes, Kyklady a na určité ostrovy v Egejskom moci, a síce Thassos, Severné Sporady, Samothraki a Skiros, používať znížené sadzby spotrebnej dane.Znížená daňová sadzba nesmie byt' o viac ako 50 % nižšia ako normálna národná sadzba spotrebnej dane pre etylalkohol.2. Talianska republika môže na alkohol a alkoholické nápoje určené na spotrebu v oblastiach Gorizie a údolia Aosta ponechať oslobodenie od spotrebnej dane a znížené sadzby spotrebnej dane platné 1. januára 1992, ktoré ležia pod minimálnymi sadzbami.3. Portugalská republika môže naďalej používať znížené sadzby spotrebnej dane, ktoré nie sú o viac ako 50 % nižšie ako národné daňové sadzby, na nasledovné výrobky, ktoré sú určené pre spotrebu v autonómnych oblastiach Madeira a Azory:a) Madeira:- víno z regionálnych sort révy menovaných v článku 15 nariadenia (EHS) č. 4252/88;- rum v zmysle článku 1, odsek 4, písmeno a) nariadenia (EHS) č. 1576/89, ktorý vykazuje zemepisný pôvod podľa článku 5, odsek 3 a prílohy II, bod 1 uvedeného nariadenia;- likéry zo subtropického ovocia zmiešaného s pálenkou z cukrovej trstiny, ktoré majú znaky a vlastnosti popísané v článku 5, odsek 3, písmeno b) nariadenia (EHS) č. 1576/89;b) Azory:- likéry získané z plodu múčenky a z ananásu v zmysle článku 1, odsek 4, písmeno r) nariadenia (EHS) č. 1576/89;- matolinová pálenka, ktorá má znaky a vlastnosti popísané v článku 5, odsek 3, písmeno b) nariadenia (EHS) č. 1576/89.Článok 8Každé dva roky, prvýkrát najneskôr do 31. decembra 1994 Rada na základe správy a prípadne na návrh Komisie preverí sadzby spotrebnej dane stanovené v tejto smernici a po vypočutí Európskeho parlamentu stanoví jednomyseľne potrebné opatrenia. V správe Komisie a pri previerke Komisiou sa kladie dôraz na bezproblémové fungovanie vnútorného trhu, na súťaž prebiehajúcu medzi rôznymi druhmi alkoholických nápojov, na reálnu hodnotu daňových sadzieb a na širšie ciele Zmluvy.Článok 91. Kurz pre prepočet eku na výpočet špecifických spotrebných daní v národných menách bude stanovený jedenkrát ročne. Smerodajné sú kurzy, ktoré sú uverejnené v prvý pracovný deň v októbri v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev, nadobúdajú účinnosť od 1. januára nasledujúceho kalendárneho roku.2. Ak sa spotrebná daň vyjadrená v národnej mene prepočtom spotrebnej dane v eku zvýši o menej ako 5 % alebo menej ako 5 ECU, pričom smerodajná je nižšia z hodnôt, môžu si členské štáty ponechať tú hodnotu spotrebnej dane, ktorá platí pred dátumom ročného prispôsobenia predpokladaného odsekom 1.Článok 101. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 31. decembra 1992. Bezodkladne o tom budú informovať Komisiu.Keď členské štáty prijmú uvedené predpisy uvedú v nich odkaz na túto smernicu alebo ich takýto odkaz bude sprevádzať pri príležitosti ich úradného uverejnenia. Členské štáty určia spôsob uvedenia takéhoto odkazu.2. Členské štáty oznámia Komisii doslovné znenie najdôležitejších vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré vydávajú na územiach spadajúcich pod túto smernicu.Článok 11Táto smernica je adresovaná všetkým členským štátom.V Luxemburgu 19. októbra 1992Za RadupredsedaJ. Cope[1] Ú. v. ES C 12, 18.1.1990, s. 12.[2] Ú. v. ES C 94, 13.4.1992, s. 46.[3] Ú. v. ES C 225, 10.9.1991, s. 54.[4] Ú. v. ES L 76, 23.3.1992, s. 1.[5] Pozri stranu 21 tohto vestníka.--------------------------------------------------


title: Smernica č. 2002/91/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 16. decembra 2002 o energetickej hospodárnosti budov

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32002L0091

Úradný vestník L 001 , 04/01/2003 S. 0065 - 0071

		Smernica Európskeho parlamentu a Rady č. 2002/91/ESzo 16. decembra 2002o energetickej hospodárnosti budovEURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 175 ods. 1,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [2],so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov [3],konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy [4],keďže:(1) Článok 6 zmluvy vyžaduje, aby sa požiadavky ochrany životného prostredia zahrnuli do definície a vykonávania politík a činností spoločenstva.(2) Prírodné zdroje, na ktorých úsporné a racionálne využívanie sa odvoláva článok 174 zmluvy, zahŕňajú ropné produkty, zemný plyn a tuhé palivá, ktoré sú základnými zdrojmi energie a zároveň aj hlavnými zdrojmi emisií oxidu uhličitého.(3) Vyššia energetická efektívnosť tvorí dôležitú súčasť súboru postupov a opatrení, ktoré majú dodržiavať Kjótsky protokol a mali by sa objaviť v každom súbore postupov, aby sa splnili ďalšie záväzky.(4) Riadenie požadovaných dodávok energie je dôležitým nástrojom umožňujúcim spoločenstvu ovplyvňovať celosvetový trh s energiou a teda bezpečnosť zásobovania energiou zo strednodobého a dlhodobého hľadiska.(5) Vo svojich záveroch z 30. mája 2000 a 5. decembra 2000 Rada schválila akčný plán spoločenstva o energetickej efektívnosti a požadovaných osobitných opatreniach v sektore stavebníctva.(6) Sektor bytových budov a terciárny sektor, ktorého hlavnú časť tvoria budovy, zodpovedá za viac než 40 % konečnej spotreby energie v spoločenstve a narastá trend smerujúci k zvyšovaniu ich spotreby energie a teda aj nimi spôsobených emisií oxidu uhličitého.(7) Smernica Rady 93/76/EHS z 13. septembra 1993 na obmedzenie emisií oxidu uhličitého zlepšením energetickej účinnosti (SAVE) [5], ktorá vyžaduje, aby členské štáty pripravili a uskutočnili programy v oblasti energetickej efektívnosti v sektore stavebníctva a informovali o nich, začína teraz ukazovať niektoré dôležité výhody. Je potrebné, aby doplňujúci právny nástroj stanovil konkrétnejšie činnosti s úmyslom dosiahnuť veľký nerealizovaný potenciál pre úspory energie a znížiť veľké rozdiely medzi výsledkami členských štátov v tomto sektore.(8) Smernica Rady 89/106/EHS z 21. decembra 1988 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na stavebné výrobky [6] vyžaduje, aby sa stavebné práce zahrňujúce aj inštaláciu vykurovania, chladenia a vetrania projektovali a realizovali tak, aby množstvo potrebnej energie bolo nízke so zreteľom na klimatické podmienky lokality a nájomníkov.(9) Opatrenia na ďalšie zlepšenie energetickej hospodárnosti budov by mali brať do úvahy klimatické a miestne podmienky, ako aj vnútorné prostredie budov a efektívnosť vynaložených nákladov,. nemali by byť v rozpore s ostatnými základnými požiadavkami týkajúcimi sa budov ako je prístupnosť, úspornosť a zamýšľané využitie budovy.(10) Energetická hospodárnosť budov by sa mala vypočítať podľa metodiky, ktorá sa môže líšiť na regionálnej úrovni, čo zahŕňa okrem tepelnej ochrany aj ostatné faktory, ktoré majú stále dôležitejšiu a dôležitejšiu úlohu, ako sú vykurovacie a klimatizačné inštalácie, uplatňovanie obnoviteľných zdrojov energie a návrh budov. Spoločný prístup kvalifikovaných a/alebo akreditovaných odborníkov, ktorých nezávislosť sa má zaručiť na základe objektívnych kritérií, k tomuto procesu, prispeje k vytvoreniu platformy pre snahy členských štátov na úspory energie v sektore stavebníctva a zavedie transparentnosť pre perspektívnych vlastníkov alebo užívateľov s ohľadom na energetickú hospodárnosť na trhu s nehnuteľnosťami spoločnosti.(11) Komisia zamýšľa ďalej rozvíjať normy ako sú EN 832 a prEN 13790, pričom sa uvažuje aj o klimatizačných systémoch a osvetlení.(12) Budovy budú mať dopad na dlhodobú spotrebu energie a nové budovy by preto mali spĺňať minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť prispôsobenú miestnym klimatickým podmienkam. Najlepšie skúsenosti by v tomto ohľade mali potvrdiť optimálne využívanie faktorov dôležitých na zlepšenie energetickej hospodárnosti. Keďže ešte nie sú preskúmané všetky možnosti využívania alternatívnych systémov zásobovania energiou, mala by sa zvážiť technická, environmentálna a ekonomická realizovateľnosť alternatívnych systémov zásobovania energiou; toto môže uskutočniť členský štát v štúdii, v ktorej sa vytvorí zoznam opatrení na zachovanie energie pre podmienky priemerného miestneho trhu, spĺňajúc kritériá hospodárnosti. Skôr než začne výstavba, môžu sa požadovať osobitné štúdie, či je opatrenie alebo či sú opatrenia realizovateľné.(13) Významná obnova existujúcich budov väčšieho rozsahu by sa mala považovať za príležitosť prijať hospodárne opatrenia na zvýšenie energetickej hospodárnosti. Významná obnova nastáva napríklad vtedy, ak celkové náklady na obnovu budovy a/alebo náklady súvisiace s energetickými inštaláciami ako je vykurovanie, dodávka teplej vody, klimatizácia, vetranie a osvetlenie prekročia 25 % hodnoty budovy bez hodnoty pôdy, na ktorej stojí budova alebo náklady, alebo keď sa obnovuje viac než 25 % budovy.(14) Zlepšenie celkovej energetickej hospodárnosti existujúcej budovy však nemusí nevyhnutne znamenať celkovú obnovu budovy, ale mohla by sa obmedziť na tie časti, ktoré sú najdôležitejšie z hľadiska energetickej hospodárnosti budovy a je finančne výhodná.(15) Požiadavky na obnovu existujúcich budov by nemali byť nezlučiteľné so zamýšľanou funkciou, kvalitou a charakterom budovy. Dodatočné náklady pri takejto obnove by sa mali vrátiť pomocou dosiahnutých úspor energie počas primeraného časového obdobia súvisiaceho s očakávanou technickou životnosťou investície.(16) Proces sa môže podporiť programami na uľahčenie rovnakého prístupu k zlepšenej energetickej hospodárnosti na základe dohôd medzi organizáciami zainteresovaných strán a orgánom menovaným členskými štátmi; vykonávajú ho spoločnosti pôsobiace v oblasti energetických služieb, ktoré súhlasia so záväzkom, že vykonajú určené investície. Členské štáty by mali dohliadať na prijaté schémy a sledovať ich, čo by tiež uľahčilo využívanie motivačných systémov. Certifikácia by mala v maximálnej možnej miere opisovať skutočnú situáciu v oblasti energetickej hospodárnosti budovy a môže sa teda aj prehodnocovať. Budovy verejných inštitúcií a budovy často navštevované verejnosťou by mali byť príkladom pri zohľadňovaní environmentálnych a energetických úvah, a preto by mali pravidelne podliehať energetickej certifikácii. Šírenie týchto informácií o energetickej hospodárnosti na verejnosti by sa malo zlepšiť tým, že sa jasne zverejnia osvedčenia o energetickej hospodárnosti. Okrem toho, zverejnenie úradne odporúčaných teplôt vnútorného vzduchu spolu so skutočne nameranými hodnotami by malo odrádzať od zneužívania vykurovacích, klimatizačných a vetracích systémov. Toto by malo prispieť k tomu, aby sa zbytočne nemíňala energia a aby sa vytvorili pohodlné podmienky vo vnútornom prostredí (tepelná pohoda) vo vzťahu k vonkajšej teplote.(17) členské štáty môžu používať ďalšie prostriedky, nestanovené v tejto smernici, na podporu zlepšenia energetickej hospodárnosti. Členské štáty by mali podporovať dobrý energetický manažment, berúc do úvahy intenzitu využívania budov;(18) Za posledné roky sa zvýšil počet klimatizačných systémov v juhoeurópskych krajinách. Toto vytvára pozoruhodné problémy v odberových špičkách, zvyšujúc náklady na elektrickú energiu a narušujúc energetickú rovnováhu v týchto krajinách. Stratégiám, ktoré zvyšujú tepelnú hospodárnosť budov počas letného obdobia, by sa mala dať priorita. Na tento účel by sa mali ďalej rozvíjať pasívne chladiace techniky, najmä tie, ktoré zlepšujú podmienky vo vnútornom prostredí a mikroklímu okolo budov.(19) Pravidelná údržba kotlov a klimatizačných systémov kvalifikovanými pracovníkmi prispieva k zachovaniu ich správneho nastavenia v súlade so špecifikáciou výrobku, a týmto spôsobom zabezpečí optimálnu hospodárnosť z hľadiska životného prostredia, bezpečnosti a energie. Je vhodné urobiť nezávislé hodnotenie celkového vykurovacieho systému vždy, keď by sa mohlo uvažovať o náhrade založenej na finančnej výhodnosti.(20) Náklady na vykurovanie, klimatizáciu a teplú vodu stanovené proporčne ku skutočnej spotrebe a účtované obyvateľom budov by mali prispieť k úsporám energie v sektore bytových domov. Obyvatelia by mali vedieť regulovať svoju vlastnú spotrebu tepla a teplej vody, pokiaľ sú tieto opatrenia hospodárne.(21) V súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality stanovenými v článku 5 zmluvy, základné zásady určujúce systém požiadaviek na energetickú hospodárnosť a jej ciele by sa mali stanoviť na úrovni spoločenstva, no podrobné vykonávanie by sa malo nechať na členské štáty, umožniac tak každému členskému štátu zvoliť si režim, ktorý najlepšie korešponduje s jeho danou situáciou. Táto smernica sa obmedzuje na minimum požadované na to, aby sa dosiahli tieto ciele, a nejde nad rámec toho, čo je potrebné na tento účel.(22) Malo by sa prijať opatrenie pre možnosť rýchleho prispôsobenia metodiky výpočtu a členské štáty pravidelne hodnotiace minimálne požiadavky v oblasti energetickej hospodárnosti budov zohľadňujúce technický pokrok by mali, okrem iného, brať do úvahy izolačné vlastnosti (alebo kvalitu) stavebného materiálu a ďalšie trendy v normalizácii.(23) Opatrenia nevyhnutné na uplatňovanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu [7],PRIJALI TÚTO SMERNICU:Článok 1CieľCieľom tejto smernice je podporovať lepšiu energetickú hospodárnosť budov v spoločenstve berúc do úvahy vonkajšie klimatické a miestne podmienky ako aj požiadavky na teplotu vnútorného prostredia a na hospodárnosť.Táto smernica stanovuje požiadavky v súvislosti:a) so všeobecným rámcom pre metodiku výpočtu integrovanej energetickej hospodárnosti budov;b) s uplatňovaním minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť nových budov;c) s uplatňovaním minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť veľkých existujúcich budov, ktoré sa významne obnovujú;d) s energetickou certifikáciou; ae) s pravidelnou kontrolou kotlov a klimatizačných systémov v budovách a okrem toho s hodnotením vykurovacích zariadení, v ktorých sú kotly staršie než 15 rokov.Článok 2DefinícieNa účel tejto smernice platia tieto definície:1. "budova": zastrešená stavba s múrmi, v ktorej sa používa energia na úpravu vnútorného prostredia; budova sa môže vzťahovať na budovu ako celok alebo jej časti, ktoré boli naprojektované alebo zmenené na samostatné používanie;2. "energetická hospodárnosť budovy": množstvo skutočne spotrebovanej alebo odhadnutej energie na splnenie rôznych potrieb súvisiacich s normalizovaným používaním budovy, ktoré môže zahŕňať, okrem iného, vykurovanie, prípravu teplej vody, chladenie, vetranie a osvetlenie. Toto množstvo sa odrazí v jednom alebo viacerých vypočítaných číselných ukazovateľoch, berúc do úvahy tepelnú ochranu, technické a inštalačné charakteristiky, projekt a polohu v súvislosti s klimatickými aspektmi, slnečné žiarenie a vplyv susedných stavieb, vlastnej výroby energie a ostatné faktory vrátane vnútorného prostredia, ktoré ovplyvňujú potrebu energie;3. "osvedčenie o energetickej hospodárnosti budovy": osvedčenie uznávané členským štátom alebo na to určenou právnickou osobou, ktoré obsahuje energetickú hospodárnosť budovy vypočítanú podľa metodiky založenej na všeobecnom rámci uvedenom v prílohe;4. "teplárne" (kombinácia tepla a energie): simultánna premena primárnych palív na mechanickú alebo elektrickú alebo tepelnú energiu, spĺňajúc určité kritériá kvality energetickej účinnosti;5. "klimatizačný systém": kombinácia všetkých zložiek potrebných na zabezpečenie formy úpravy vzduchu, v ktorej sa kontroluje alebo znižuje teplota, je možná v kombinácii s kontrolou vetrania, vlhkosti a čistoty vzduchu;6. "kotol": kombinácia kotla a horáka navrhnutá na prenos tepla uvoľneného z horenia do vody;7. "účinný stanovený výkon" (vyjadrený v kW): maximálny tepelný výkon stanovený a zaručený výrobcom, ako výkon, ktorý sa dosiahne počas súvislej prevádzky pri dodržiavaní úžitkovej hospodárnosti uvedenej výrobcom;8. "tepelné čerpadlo": prístroj alebo zariadenie, ktoré odoberá teplo za nízkej teploty zo vzduchu, vody alebo pôdy a dodáva teplo do budovy.Článok 3Prijatie metodikyČlenské štáty uplatnia na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni metodiku výpočtu energetickej hospodárnosti budov na základe všeobecného rámca stanoveného v prílohe. Časť 1 a 2 tohto rámca sa prispôsobí technickému pokroku v súlade s postupom uvedeným v článku 14 ods. 2 berúc do úvahy štandardy alebo normy uplatňované v právnych predpisoch členského štátu.Táto metodika sa stanoví na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni.Energetická hospodárnosť budovy sa vyjadrí transparentne a môže zahŕňať ukazovateľ emisií CO2.Článok 4Stanovenie požiadaviek na energetickú hospodárnosť1. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na stanovenie minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť pre budovy podľa metodiky uvedenej v článku 3. Pri stanovovaní požiadaviek členské štáty môžu rozlišovať medzi novými a existujúcimi budovami a medzi rôznymi kategóriami budov. Tieto požiadavky majú brať do úvahy všeobecné podmienky vnútorného prostredia, aby sa vylúčili možné negatívne účinky ako napríklad neprimerané vetranie, ako aj miestne podmienky, navrhovaná funkcia a vek budovy. Tieto požiadavky sa prehodnocujú v pravidelných intervaloch, ktoré by nemali byť dlhšie než päť rokov a podľa potreby sa aktualizujú, aby odrážali technický pokrok v sektore stavebníctva.2. Požiadavky na energetickú hospodárnosť sa uplatnia v súlade s článkami 5 a 6.3. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že nestanovia alebo neuplatnia požiadavky uvedené v odseku 1 pre tieto kategórie budov:- budovy a pamätníky úradne chránené ako súčasť označeného prostredia alebo kvôli svojej osobitnej architektonickej alebo historickej hodnote, keď by dodržiavanie požiadaviek neprijateľne zmenilo ich charakter alebo vzhľad,- budovy používané ako miesta na bohoslužby a na náboženské podujatia,- dočasné budovy s plánovanou dobou používania dva roky alebo menej, priemyselné stavby, dielne a nebytové poľnohospodárske budovy s nízkou spotrebou energie a nebytové poľnohospodárske budovy, ktoré používa sektor zahrnutý do vnútroštátnej sektorovej dohody o energetickej hospodárnosti,- bytové domy, ktoré sa využívajú menej než štyri mesiace do roka,- samostatne stojace budovy s celkovou úžitkovou plochou menšou než 50 m2.Článok 5Nové budovyČlenské štáty prijmú opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nové budovy spĺňali minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť uvedené v článku 4.Pre nové budovy s celkovou úžitkovou plochou nad 1000 m2 členské štáty zabezpečia, aby sa technická, environmentálna a hospodárna realizovateľnosť alternatívnych systémov, ako sú:- decentralizované systémy dodávky energie založené na obnoviteľnej energii,- teplárne,- diaľkové alebo blokové vykurovanie alebo chladenie, ak je k dispozícii,- tepelné čerpadlá za určitých podmienok,zvážila a vzala do úvahy skôr, než sa začne s výstavbou.Článok 6Existujúce budovyČlenské štáty prijmú opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby sa energetická hospodárnosť významne obnovovaných budov s celkovou úžitkovou plochou nad 1000 m2 zlepšila tak, aby spĺňali minimálne požiadavky, pokiaľ sa to dá technicky, funkčne a ekonomicky realizovať. Členské štáty odvodia tieto minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť na základe požiadaviek na energetickú hospodárnosť stanovených pre budovy v súlade s článkom 4. Požiadavky sa môžu stanoviť pre obnovované budovy ako celok alebo pre obnovované systémy alebo časti, ak sú súčasťou obnovy, ktorá sa uskutoční v rámci stanoveného časového obdobia s vyššie uvedeným cieľom zlepšiť celkovú energetickú hospodárnosť budovy.Článok 7Osvedčenie o energetickej hospodárnosti1. Členské štáty zabezpečia, aby sa vtedy, keď sa budovy postavia, predajú alebo prenájmu, dal osvedčenie o energetickej hospodárnosti k dispozícii vlastníkovi alebo aby ho vlastník dal k dispozícii kupujúcemu alebo nájomníkovi. Osvedčenie má platiť najviac 10 rokov.Certifikácia bytov alebo jednotiek projektovaných na samostatné používanie v bytových domoch môže byť založená na:- spoločnej certifikácii celého bytového domu so spoločným systémom vykurovania alebo- hodnotení iného podobného bytu v tom istom bytovom dome.Členské štáty neuplatňujú tento odsek na kategórie uvedené v článku 4 ods. 32. Osvedčenie o energetickej hospodárnosti budov má obsahovať referenčné hodnoty ako sú súčasné právne normy a štandardy, aby sa umožnilo spotrebiteľom porovnať a posúdiť energetickú hospodárnosť budovy. K osvedčeniu sa doložia odporúčania pre finančne výhodné zlepšenie energetickej hospodárnosti.Cieľ osvedčenia sa má obmedziť na poskytnutie informácií a o všetkých ďalších účinkoch týchto osvedčení, pokiaľ ide o právne konanie alebo iné, sa rozhodne v súlade s vnútroštátnymi predpismi.3. Členské štáty prijmú opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa osvedčenie o energetickej hospodárnosti, nie staršie ako desať rokov, umiestnilo na nápadnom, pre verejnosť jasne viditeľnom mieste v budovách s celkovou úžitkovou plochou nad 1000 m2, v ktorej sídlia verejné orgány a inštitúcie poskytujúce verejné služby veľkému počtu občanov a preto ich občania často navštevujú.Môže sa tiež na viditeľnom mieste vystaviť rozsah odporúčaných a skutočných vnútorných a, ak je to vhodné, aj ďalších dôležitých klimatických faktorov.Článok 8Kontrola kotlovSo zreteľom na znižovanie spotreby energie a obmedzenie emisií oxidu uhličitého členské štáty urobia jednu z týchto dvoch vecí:a) stanovia opatrenia potrebné na ustanovenie pravidelnej kontroly kotlov, v ktorých sa spaľujú neobnoviteľné tekuté alebo tuhé palivá s účinným stanoveným výkonom od 20 kW až do 100 kW. Takáto kontrola sa môže uplatniť aj pri kotloch na iné palivá.Kotly s účinným stanoveným výkonom vyšším než 100 kW sa kontrolujú najmenej každé dva roky. Pre plynové kotly sa toto obdobie môže predĺžiť na štyri roky.Pre vykurovacie zariadenia s kotlami s účinným stanoveným výkonom vyšším než 20 kW, ktoré sú staršie než 15 rokov, členské štáty stanovia potrebné opatrenia na ustanovenie individuálnej, špeciálnej kontroly celého vykurovacieho zariadenia. Na základe tejto kontroly, ktorá obsahuje posúdenie účinnosti kotla a jeho veľkosti v porovnaní s vykurovacími požiadavkami budovy, odborníci poskytnú rady užívateľom o nahradení kotlov, iných úpravách vykurovacieho zariadenia a o alternatívnych riešeniach, alebob) prijmú opatrenia na zabezpečenie poskytnutia rád užívateľom o nahradení kotlov, iných úpravách vykurovacieho zariadenia a o alternatívnych riešeniach, ktoré môžu zahŕňať kontroly na posúdenie účinnosti a vhodnej veľkosti kotla. Celkový dopad tohto prístupu by mal byť vo všeobecnosti rovnaký ako dopad vyplývajúci z ustanovení uvedených v písm. a). Členské štáty, ktoré si zvolia túto možnosť, predložia Komisii každé dva roky správu o rovnosti svojich prístupov.Článok 9Kontrola klimatizačných systémovSo zreteľom na znižovanie spotreby energie a obmedzenie emisií oxidu uhličitého členské štáty stanovia potrebné opatrenia na ustanovenie pravidelnej kontroly klimatizačných systémov účinného stanoveného výkonu viac než 12 kW.Táto kontrola obsahuje posúdenie účinnosti a veľkosti klimatizácie v porovnaní s požiadavkami budovy na chladenie. Užívateľom sa poskytnú vhodné rady o možnom zlepšení alebo nahradení klimatizačného systému a o alternatívnych riešeniach.Článok 10Nezávislí odborníciČlenské štáty zabezpečia, aby certifikáciu budov, prípravu súvisiacich odporúčaní a kontrolu kotlov a klimatizačných systémov vykonali kvalifikovaní a/alebo akreditovaní nezávislí odborníci, ktorí vykonávajú túto činnosť ako samostatní podnikatelia alebo zamestnanci verejných alebo súkromných firiem.Článok 11KontrolaKomisia, ktorej pomáha výbor zriadený podľa článku 14, zhodnotí túto smernicu na základe skúseností získaných počas jej uplatňovania a, ak je to potrebné, dá okrem iného návrhy s ohľadom na:a) možné doplňujúce opatrenia odvolávajúce sa na obnovu budov s celkovou úžitkovou plochou menšou než 1000 m2;b) všeobecné iniciatívy pre ďalšie opatrenia týkajúce sa energetickej účinnosti v budovách.Článok 12InformácieČlenské štáty môžu prijať potrebné opatrenia na informovanie užívateľov budov, týkajúce sa rôznych metód a praxe, ktoré slúžia na zlepšenie energetickej hospodárnosti. Na požiadanie členských štátov Komisia pomôže členským štátom pri usporiadaní informačných kampaní, ktoré sa môžu riešiť v programoch spoločenstva.Článok 13Úprava rámcaBody 1 a 2 prílohy sa hodnotia v pravidelných intervaloch, ktoré nie sú kratšie než dva roky.Všetky zmeny a doplnenia potrebné na to, aby sa body 1 a 2 prílohy upravili s ohľadom na technický pokrok, sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 14 ods. 2.Článok 14Výbor1. Komisii pomáha výbor.2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatnia sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.Obdobie uvedené v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES sa stanoví na tri mesiace.3. Výbor prijme svoj rokovací poriadok.Článok 15Transpozícia1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr 4. januára 2006. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.2. Členské štáty môžu, ak im chýbajú kvalifikovaní a/alebo akreditovaní odborníci, mať dodatočné obdobie troch rokov na úplné uplatnenie ustanovení článkov 7, 8 a 9. Ak využijú túto možnosť, členské štáty to oznámia Komisii, pričom poskytnú náležité zdôvodnenie spolu s časovým harmonogramom týkajúcim sa ďalšieho uplatňovania tejto smernice.Článok 16Nadobudnutie účinnostiTáto smernica nadobúda účinnosť dňom jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 17AdresátiTáto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 16. decembra 2002Za Európsky parlamentpredsedaP. CoxZa RadupredsedaM. Fischer Boel[1] Ú. v. ES C 213 E, 31.7.2001, s. 266, a Ú. v. ES C 203 E, 27.8.2002, s. 69.[2] Ú. v. ES C 36, 8.2.2002, s. 20.[3] Ú. v. ES C 107, 3.5.2002, s. 76.[4] Stanovisko Európskeho parlamentu zo 6. februára 2002 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku), spoločná pozícia Rady zo 7. júna 2002 (Ú. v. ES C 197, 20.8.2002, s. 6) a rozhodnutie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2002 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).[5] Ú. v. ES L 237, 22.9.1993, s. 28.[6] Ú. v. ES L 40, 11.2.1989, s. 12. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 93/68/EHS (Ú. v. ES L 220, 30.8.1993, s. 1).[7] Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.--------------------------------------------------PRÍLOHAVšeobecný rámec pre výpočet energetickej hospodárnosti budov (článok 3)1. Metodika výpočtu energetickej hospodárnosti budov obsahuje aspoň tieto aspekty:a) tepelné charakteristiky budovy (vonkajšie a vnútorné časti, atď.). Tieto charakteristiky môžu obsahovať aj vzduchotesnosť;b) vykurovacie zariadenia a zariadenie na zásobovanie teplou vodou vrátane ich izolačných charakteristík;c) klimatizačné zariadenie;d) vetranie;e) zabudované osvetľovacie zariadenie (hlavne nebytový sektor);f) poloha a orientácia budov, vrátane vonkajšej klímy;g) pasívne solárne systémy a solárna ochrana;h) prirodzené vetranie;i) vnútorné klimatické podmienky vrátane projektovaných podmienok vnútorného prostredia.2. Kladný vplyv týchto aspektov by sa mal brať do úvahy vždy, ak je to dôležité pre tento výpočet:a) aktívne solárne systémy a ostatné vykurovacie a elektrické systémy založené na obnoviteľných zdrojoch energie;b) elektrina vyrábaná v teplárňach;c) diaľkové a blokové vykurovacie a chladiace systémy;d) denné svetlo.3. Na účely tohto výpočtu by sa budovy mali primerane klasifikovať do kategórií, ako sú:a) rodinné domy rôznych typov;b) bytové domy;c) administratívne budovy;d) školské budovy;e) nemocnice;f) hotely a reštaurácie;g) športové zariadenia;h) budovy pre veľkoobchodné a maloobchodné služby;i) ostatné typy budov spotrebujúcich energiu.--------------------------------------------------


Dôležité právne oznámenie

|

31992L0118

Smernica Rady 92/118/EHS zo 17. decembra 1992, ktorou sa stanovujú veterinárne a zdravotné požiadavky na obchodovanie s výrobkami, na ktoré sa nevzťahujú takéto požiadavky ustanovené v osobitných právnych predpisoch uvedených v prílohe A (I) k smernici 89/662/EHS a pokiaľ ide o patogény, k smernici 90/425/EHS, a na ich dovoz do spoločenstva

Úradný vestník L 062 , 15/03/1993 S. 0049 - 0068 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 48 S. 0194  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 48 S. 0194  CS.ES Kapitola 3 Zväzok 14 S. 51  - 70 ET.ES Kapitola 3 Zväzok 14 S. 51  - 70 HU.ES Kapitola 3 Zväzok 14 S. 51  - 70 LT.ES Kapitola 3 Zväzok 14 S. 51  - 70 LV.ES Kapitola 3 Zväzok 14 S. 51  - 70 MT.ES Kapitola 3 Zväzok 14 S. 51  - 70 PL.ES Kapitola 3 Zväzok 14 S. 51  - 70 SK.ES Kapitola 3 Zväzok 14 S. 51  - 70 SL.ES Kapitola 3 Zväzok 14 S. 51  - 70

		Smernica Rady 92/118/EHSzo 17. decembra 1992,ktorou sa stanovujú veterinárne a zdravotné požiadavky na obchodovanie s výrobkami, na ktoré sa nevzťahujú takéto požiadavky ustanovené v osobitných právnych predpisoch uvedených v prílohe A (I) k smernici 89/662/EHS a pokiaľ ide o patogény, k smernici 90/425/EHS, a na ich dovoz do spoločenstvaRADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva a najmä jej článok 43,so zreteľom na návrhy Komisie [1],so zreteľom na stanoviská Európskeho parlamentu [2],so zreteľom na stanoviská Hospodárskeho a sociálneho výboru [3],keďže výrobky živočíšneho pôvodu sú zahrnuté do zoznamu výrobkov v prílohe II k zmluve; keďže umiestňovanie takýchto výrobkov na trh tvorí dôležitý zdroj príjmu pre časť poľnohospodárskej populácie;keďže na zabezpečenie racionálneho rozvoja v tomto sektore a na zvýšenie produktivity by sa mali na predmetné výrobky stanoviť veterinárne a zdravotné pravidlá na úrovni spoločenstva;keďže spoločenstvo musí v období, ktoré vyprší 31. decembra 1992, prijať opatrenia progresívne určené na ustanovenie vnútorného trhu pozostávajúceho z oblasti bez vnútorných hraníc;keďže vzhľadom na vyššie uvedené ciele Rada stanovila veterinárne pravidlá vzťahujúce sa na čerstvé mäso, hydinové mäso, mäsové výrobky, mäso z diviny, králičie mäso a mliečne výrobky;keďže, ak nie je stanovené ináč, trh s výrobkami živočíšneho pôvodu sa musí liberalizovať bez ujmy na postih prípadnými bezpečnostnými opatreniami;keďže za predpokladu závažného rizika rozšírenia chorôb, akým sa vystavujú zvieratá, na určité výrobky živočíšneho pôvodu by sa mali špecifikovať konkrétne požiadavky, ktoré by sa mali klásť pri umiestňovaní na trh na účely obchodovania, konkrétne ak sú určené pre regióny s vysokým zdravotným statusom;keďže, keď sa prijímala smernica 92/65/EHS, Komisia súhlasila s oddelením aspektov veterinárneho zdravia vzťahujúcich sa na zvieratá od aspektov vzťahujúcich sa na výrobky;keďže, aby sa umožnili kontroly na hraniciach medzi členskými štátmi, ktoré sa majú zrušiť 1. januára 1993, mali by sa stanoviť pravidlá veterinárneho zdravia a verejného zdravia, aby platili na všetky výrobky podliehajúce takýmto kontrolám, ktorých obchodovanie a dovoz sa doposiaľ na úrovni spoločenstva nezosúladili;keďže na dosiahnutie tohto cieľa by sa mali upraviť určité jestvujúce pravidlá na prijatie vyššie uvedených opatrení;keďže by sa mal zaviesť systém schvaľovania pre tretie štáty a podniky, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené touto smernicou, spolu s kontrolným postupom spoločenstva, aby sa zabezpečilo dodržiavanie podmienok takéhoto schvaľovania;keďže sprievodný dokument na výrobky je najlepší spôsob uspokojenia kompetentného orgánu miesta určenia, že zásielka spĺňa ustanovenia tejto smernice; keďže by sa malo zachovať osvedčenie o verejnom zdraví alebo veterinárnom zdraví na účely overenia miesta určenia určitých dovážaných výrobkov;keďže by sa tu mali uplatniť pravidlá, zásady a bezpečnostné opatrenia ustanovené smernicou Rady 90/675/EHS z 10. decembra 1990, ktoré stanovujú zásady riadiace organizáciu veterinárnych kontrol výrobkov vstupujúcich do spoločenstva z tretích krajín [4];keďže pri vnútornom obchodovaní v rámci spoločenstva by sa mali tiež uplatňovať predpisy stanovené smernicou 89/662/EHS;keďže Komisia by mala byť poverená úlohou prijať určité opatrenia na vykonávanie tejto smernice; keďže vzhľadom na to by sa mali stanoviť postupy ustanovujúce úzku a účinnú spoluprácu medzi Komisiou a členskými štátmi v rámci Stáleho veterinárneho výboru;keďže vzhľadom na konkrétne dodávacie ťažkosti, ktoré vznikajú z ich zemepisnej situácie, pre Grécko by sa mali povoliť špeciálne derogácie;keďže prijatie špecifických pravidiel na výrobky zahrnuté v tejto smernici je bez ujmy na prijatie pravidiel týkajúcich sa hygieny a bezpečnosti potravín vo všeobecnosti, o čom Komisia predložila návrh rámcovej smernice,PRIJALA TÚTO SMERNICU:KAPITOLA PRVÁ Všeobecné ustanoveniaČlánok 1Táto smernica stanovuje veterinárne a verejné zdravotné požiadavky, ktorými sa v spoločenstve riadi trh a dovoz výrobkov živočíšneho pôvodu (vrátane obchodných vzoriek odobratých z takýchto výrobkov), na ktoré sa nevzťahujú dané požiadavky stanovené zvláštnymi predpismi spoločenstva uvedenými v prílohe A (I) k smernici 89/662/EHS [5] a pokiaľ ide o patogény, k smernici 90/425/EHS.Touto smernicou nie je dotknuté ani prijatie podrobnejších veterinárnych predpisov v rámci vyššie uvedených zvláštnych predpisov, ani zachovanie obmedzení na trhu alebo pri dovoze výrobkov podliehajúcich zvláštnym predpisom uvedeným v prvom odseku, založeným na základe predpisov pre verejné zdravie.Článok 21. Na účely tejto smernice:a) trh znamená trh, ako je definovaný článkom 2 (2) smernice 89/662/EHS;b) obchodná vzorka znamená vzorku bez obchodnej hodnoty, odobratú na účet vlastníka alebo zodpovedného zástupcu podniku, ktorý reprezentuje daný produkt živočíšneho pôvodu vyrábaný týmto podnikom alebo ktorú predstavuje vzorka produktu živočíšneho pôvodu, ktorého výroba sa zamýšľa a ktorý za účelom následného vyšetrovania musí niesť odkaz na typ výrobku, jeho zloženie a na druhy zvierat, z ktorých bol získaný;c) závažné prenosné ochorenie: znamená všetky ochorenia zahrnuté smernicou 82/894/EHS [6];d) patogény znamenajú každé zozbieranie alebo kultúru organizmov alebo každý ich derivát, vyskytujúci sa buď samostatne alebo vo forme zámernej kombinácie takého záchytu alebo kultúry organizmov, ktoré majú schopnosť vyvolať ochorenie u akýchkoľvek živých bytostí (s výnimkou človeka) a rovnako všetky modifikované deriváty týchto organizmov, ktoré môžu niesť alebo prenášať živočíšny patogén alebo tkanivo, bunková kultúra, sekréty alebo exkréty, v ktorých alebo prostredníctvom ktorých sa môže živočíšny patogén niesť alebo prenášať; táto definícia nezahŕňa veterinárne medicínske imunologické prípravky schválené podľa smernice 90/677/EHS [7];e) spracovaná živočíšna bielkovina určená na výživu zvierat znamená živočíšnu bielkovinu, ktorá bola spracovávaná tak, aby bola pripravená na priame použitie ako krmivo alebo zložka krmiva pre zvieratá. Patrí sem rybia múčka, mäsová múčka, kostná múčka, múčka z paznechtov (kopýt), rohová múčka, krvná múčka, múčka z peria, sušené škvarky a iné podobné výrobky vrátane zmesí obsahujúce tieto výrobky;f) spracovaná živočíšna bielkovina určená na výživu ľudí znamená škvarky, mäsovú múčku a múčku z bravčových koží, uvedené v článku 2 b) smernice 77/99/EHS [8];g) včelársky produkt znamená med, včelí vosk, materskú kašičku, propolis alebo peľ, ktoré nie sú určené na výživu ľudí ani na priemyselné využitie.2. Okrem týchto výrazov sa definície uvedené v článku 2 smernice 89/662/EHS, 90/425/EHS a 90/675/EHS uplatňujú mutatis mutandis.Článok 3Členské štáty zabezpečia, aby:- obchodovanie a dovoz výrobkov živočíšneho pôvodu uvedených v článku 1 spolu so želatinami, ktoré nie sú určené na výživu ľudí, neboli zakázané alebo obmedzené z iných dôvodov na zdravie ľudí alebo zvierat, ako sú tie, ktoré vyplývajú z použitia tejto smernice alebo iných právnych predpisov spoločenstva a hlavne zo všetkých prijatých ochranných opatrení,- každý nový výrobok živočíšneho pôvodu, ktorého uvedenie na trh v členskom štáte je schválené po dátume uvedenom v článku 20, môže byť predmetom obchodovania alebo dovozu až do prijatia rozhodnutia podľa prvého odseku článku 15, ktorému predchádza vyhodnotenie skutočného nebezpečenstva šírenia závažných prenosných ochorení, ktoré by mohli byť spôsobené pohybom výrobku, a to nielen vzhľadom na druh zvieraťa, z ktorého výrobok pochádza, ale tiež vzhľadom na iné druhy zvierat, ktoré by mohli byť nosičmi nákaz, by sa mohli stať zdrojom nákaz alebo predstavovať nebezpečenstvo pre zdravie ľudí; toto vyhodnotenie je prípadne doplnené stanoviskom Vedeckého veterinárneho výboru ustanoveným rozhodnutím [9],- ostatné výrobky živočíšneho pôvodu uvedené v článku 2 b) smernice 77/99/EHS nesmú byť predmetom obchodovania alebo dovozu z tretích krajín, kým nespĺňajú požiadavky tejto smernice.KAPITOLA II Ustanovenia uplatňované pri obchodovaníČlánok 4Za účelom uplatnenia článku 4 (1) smernice 89/662/EHS a článku 4 (1) a) smernice 90/425/EHS zavedú členské štáty opatrenia nevyhnutné na zaručenie toho, aby výrobky živočíšneho pôvodu uvedené v prílohách I a II a v druhej a tretej odrážke článku 3 tejto smernice mohli, bez ujmy na zvláštne ustanovenia, ktoré majú byť prijaté pri vykonávaní článkov 10 (3) a 11, byť predmetom obchodovania iba vtedy, ak spĺňajú tieto požiadavky:1. musia vyhovovať požiadavkám článku 5 a zvláštnym požiadavkám uvedeným v prílohe I, pokiaľ ide o zdravie zvierat a v prílohe II, pokiaľ ide o zdravie ľudí;2. musia pochádzať z podnikov, ktoré:a) vzhľadom na zvláštne požiadavky uvedené v prílohách I a II na výrobky vyrobené podnikom zaručujú:- dodržanie zvláštnych výrobných požidaviek stanovených touto smernicou,- vytvorenie a zavedenie metód sledovania a kontroly kritických bodov na základe používaných výrobných postupov,- v závislosti od typu výrobkov odber vzoriek na vyšetrenie v laboratóriu uznanom kompetentným úradom za účelom kontroly súladu s normami stanovenými touto smernicou,- uchovávanie písomných alebo iných záznamov o údajoch získaných podľa predchádzajúcich zarážok a ich predkladanie kompetentnému úradu. Na obdobie najmenej dvoch rokov sa uchovávajú hlavne výsledky rôznych kontrol a testov,- záruka poskytovania značenia alebo etiketovania,- informovanie kompetentného úradu o prípadoch, keď je na základe laboratórneho vyšetrenia alebo na základe iných dostupných informácií zistené vážne nebezpečenstvo pre zdravie zvierat alebo ľudí,- uvedenie do predaja iba výrobkov doprevádzaných obchodným dokladom, v ktorom je uvedený typ výrobku, názov a prípadne číslo veterinárneho schválenia výrobného podniku;b) sú pod dozorom kompetentného úradu na zabezpečenie dodržovania požiadaviek tejto smernice prevádzkovateľom alebo správcom podniku;c) sú registrované kompetentným úradom na základe podnikom poskytnutých záruk dodržovania požiadaviek tejto smernice.Článok 5Členské štáty zabezpečia, aby boli vykonané všetky opatrenia nevyhnutné na zaručenie toho, že s výnimkou tých výrobkov, ktoré boli tepelne ošetrené v súlade s právnymi predpismi spoločenstva, sa do predaja nedostanú výrobky živočíšneho pôvodu uvedené v prílohách I alebo II, pochádzajúce z hospodárstva umiesteného v pásme podliehajúcom obmedzeniam v dôsledku výskytu nákazy, na ktorú je druh zvieraťa, z ktorého výrobky pochádzajú, vnímavý alebo pochádzajúce z podniku alebo z pásma, z ktorého by každé premiestnenie či obchodovanie predstavovalo nebezpečenstvo ohrozenia nákazového štatútu zvierat členských štátov.Odchýlením sa od prvého odseku môžu byť podľa postupu stanoveného v článku 18 v rámci ochranných opatrení prijaté zvláštne záruky umožňujúce premiestnenie určitých výrobkov.Článok 6Členské štáty zabezpečia, aby obchodovanie s patogénmi podliehalo prísnym pravidlám, ktoré majú byť stanovené postupom podľa článku 18.Článok 71. Na výrobky, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, sa použijú predpisy o kontrole, stanovené smernicou 89/662/EHS a pokiaľ ide o patogény, smernicou 90/425/EHS, a to hlavne vzhľadom na organizáciu kontrol, ktoré sa majú realizovať a na dôsledky, ktoré z nich vyplývajú.2. Na výrobky, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, sa použije článok 10 smernice 90/425/EHS.3. Na účely obchodovania sa ustanovenia článku 12 smernice 90/425/EHS rozširujú na podniky poskytujúce výrobky živočíšneho pôvodu zahrnuté v tejto smernici.4. Bez ujmy na zvláštne ustanovenia tejto smernice, v prípade podozrenia na nedodržiavanie tejto smernice vykoná kompetentný úrad všetky kontroly, ktoré považuje na tento účel za vhodné.5. Členské štáty prijmú vhodné správne alebo trestnoprávne opatrenia za účelom trestať každé porušenie tejto smernice, a to hlavne ak sa zistí, že vystavené osvedčenia alebo doklady nezodpovedajú skutočnému stavu výrobkov uvedených v prílohách I a II alebo že dotyčné výrobky nezodpovedajú požiadavkám tejto smernice, alebo neboli podrobené kontrolám predpísaným touto smernicou.Článok 8V kapitole 1 (1) prílohy A k smernici 92/46/EHS [10] sa pripája tento pododsek:"Mlieko a mliečne výrobky nesmú pochádzať z pásma dozoru vymedzeného v súlade so smernicou 85/511/EHS, pokiaľ mlieko nebolo pod dohľadom kompetentného úradu pasterizované (teplota 71,7 °C na 15 sekúnd)."KAPITOLA III Ustanovenia uplatňované pri dovoze do spoločenstvaČlánok 9Požiadavky na dovoz výrobkov v zmysle tejto smernice musia poskytovať prinajmenšom záruky uvedené v kapitole II, vrátane podmienok stanovených pri vykonávaní článku 6 a podmienok stanovených v druhej a tretej zarážke článku 3.Článok 101. Za účelom jednotného uplatňovania článku 9 sa použijú tieto ustanovenia:2. Výrobky uvedené v prílohách I a II a v druhej a tretej zarážke článku 3 môžu byť do spoločenstva dovezené, iba pokiaľ vyhovujú nasledujúcim požiadavkám:a) pokiaľ nie je v prílohách I a II uvedené inak, musia výrobky pochádzať z tretej krajiny alebo z časti tretej krajiny uvedenej v zozname, ktorý má byť zostavený a aktualizovaný v súlade s postupom uvedeným v článku 18;b) okrem výrobkov uvedených v kapitole 5 (B) prílohy I, výrobky musia pochádzať z podnikov, na ktoré kompetentný orgán tretej krajiny poskytol Komisii záruky, že spĺňajú požiadavky odseku 3 a);c) v prípadoch zvlášť stanovených v prílohách I a II a v druhej a tretej zarážke článku 3 musia byť výrobky doprevádzané veterinárnym osvedčením alebo osvedčením o zdravotnej nezávadnosti zodpovedajúcim vzoru vyhotovenému podľa postupu uvedeného v článku 18 a potvrdzujúcim, že výrobky spĺňajú dodatočné podmienky alebo poskytujú záruky rovnocenné zárukám uvedeným v odseku 3 a) a pochádzajú z podnikov poskytujúcich takéto záruky, ktoré je podpísané úradným veterinárnym lekárom, prípadne iným kompetentným úradom, ktorý je uznaný podľa rovnakého postupu.3. Podľa postupu uvedeného v článku 18:a) sa stanovia zvláštne požiadavky – hlavne na ochranu spoločenstva pred určitými exotickými nákazami alebo pred nákazami prenosnými na človeka – alebo záruky rovnocenné týmto požiadavkám.Zvláštne požiadavky a rovnocenné záruky stanovené pre tretie krajiny nesmú byť priaznivejšie ako požiadavky stanovené v prílohách I a II a v druhej a tretej zarážke článku 3;b) spoločenstvo vyhotoví zoznam podnikov tretej krajiny, ktoré spĺňajú požiadavky odseku 2 b);c) stanoví sa typ každého ošetrenia alebo opatrení, ktoré sa majú realizovať, aby se zamedzilo rekontaminácii živočíšných čriev, vajec a vaječných výrobkov.4. Rozhodnutia uvedené v odsekoch 2 a 3 musia byť prijaté na základe vyhodnotenia a v prípade potreby i stanoviska Vedeckého veterinárneho výboru, ktoré ohodnotí skutočné nebezpečenstvo šírenia závažných prenosných ochorení alebo ochorení prenosných na človeka, ktoré sa môžu šíriť v dôsledku premiestňovania výrobku, a to nielen pre ten druh zvierat, z ktorých výrobok pochádza, ale i pre ostatné druhy zvierat, ktoré by mohli byť nosičmi nákaz alebo by sa mohli stať ohniskom nákaz alebo by mohli predstavovať nebezpečenstvo pre zdravie ľudí.5. Odborníci Komisie a členských štátov prevádzajú kontroly na mieste, aby overili, či záruky poskytované tretími krajinami a týkajúce sa podmienok výroby a uvádzania výrobkov na trh môžu byť považované za rovnocenné zárukám vyžadovaným v spoločenstve.Odborníkov členských štátov zodpovedných za tieto kontroly menuje Komisia na základe návrhu členských štátov.Tieto kontroly sa uskutočňujú na účet spoločenstva, ktoré nesie náklady zahrňujúce všetky výdaje.Až do realizácie kontrol uvedených v prvom pododseku sa naďalej používajú vnútroštátne právne predpisy používané pri kontrole v tretích krainách pod podmienkou, že prostredníctvom Stáleho veterinárneho výboru musí byť oznámené každé nedodržanie záruk poskytovaných podľa odseku 3, ktoré bolo týmito kontrolami zistené.6. Až do zostavenia zoznamov uvedených v odsekoch 2 a) a 3 b) je členským štátom povolené pokračovať v kontrolách uvedených v článku 11 (2) smernice 90/675/EHS, ako aj používať vnútroštátne osvedčenia požadované na výrobky dovezené podľa platných vnútroštátnych predpisov.Článok 11Postupom uvedeným v článku 18 sa stanovujú zvláštne veterinárne požiadavky na dovozy do spoločenstva, typ a obsah dokladov sprevádzajúcich výrobky uvedené v prílohe I a určené pokusným laboratóriám.Článok 121. Zásady a pravidlá stanovené smernicami 90/675/EHS a 91/496/EHS [11] sa uplatňujú hlavne pri organizácii a následnosti kontrol, ktoré majú realizovať členské štáty a pri dôsledkoch plynúcich z týchto kontrol, ako aj pri ochranných opatreniach, ktoré majú byť realizované.V súlade s postupom stanoveným v článku 18 môžu byť určitým druhom výrobkov živočíšneho pôvodu udelené výnimky z fyzickej kontroly uvedené v článku 8 (2) smernice 90/675/EHS.2. V článku 4 (1) smernice 90/675/EHS sa pridá tento odsek:"Ak sa však výrobky živočíšneho pôvodu dovážajú v kontajneroch alebo sú zabalené, alebo balené vo vákuu, identifikačná kontrola sa môže vzťahovať len na zabezpečenie toho, aby pečate umiestnené úradným veterinárom alebo kompetentným orgánom na kontajneri alebo obale boli neporušené a aby údaje na nich zverejnené boli v súlade s tými, ktoré sú obsiahnuté v sprievodnom doklade alebo osvedčení."Článok 131. Členské štáty môžu dovoliť udelením príslušnej licencie dovážať z tretích krajín výrobky živočíšneho pôvodu uvedené v prílohách I a II vo forme obchodných vzoriek.2. Licencia uvedená v odseku 1 musí sprevádzať zásielku a musí obsahovať všetky podrobnosti o zvláštnych podmienkach, za ktorých môže dôjsť k dovozu tejto zásielky vrátane všetkých výnimiek z kontrol uvedených v smernici 90/675/EHS.3. Pokiaľ zásielka vstupuje na územie členského štátu za účelom tranzitu do iného členského štátu, zabezpečí prvý členský štát, aby zásielku doprevádzala príslušná licencia. Preprava zásielky sa uskutočňuje v súlade s ustanoveniami článku 11 (2) smernice 90/675/EHS. Zodpovednosť za to, že zásielka spĺňa podmienky licencie a či je povolený vstup na jeho územie), nesie členský štát, ktorý vydává licenciu.KAPITOLA IV Všeobecné záverečné ustanoveniaČlánok 141. Článok 3 d) smernice 72/461/EHS [12] sa vypúšťa.Rozhodnutia Komisie 92/183/EHS [13] a 92/187/EHS [14] zostávajú na potreby tejto smernice v platnosti bez toho, aby sa to týkalo ich prípadných zmien a doplnení, ktoré sa majú prijať podľa postupu uvedeného v článku 18.2. Smernica 90/667/EHS se tým mení a dopĺňa takto:a) v článku 13 sa pripája tento odsek:"2. Vzhľadom na zabezpečenie pokračovania kontrol uvedených v odseku 1:a) musia hotové výrobky získané z málo nebezpečných a veľmi nebezpečných materiálov spĺňať požiadavky kapitoly 6 prílohy I k smernici 92/118/EHS [15];b) musia byť málo nebezpečné a veľmi nebezpečné materiály určené na spracovanie v inom členskom štáte v podniku určenom v súlade s druhou vetou článku 4 (1) a hotové výrobky získané z veľmi nebezpečných alebo málo nebezpečných materiálov sprevádzané:- pokiaľ pochádzajú z podniku schváleného v súlade s článkom 4 alebo 5, obchodným dokladom, v ktorom sú uvedené;- podľa okolností spôsob spracovania,- údaje o tom, či výrobok obsahuje bielkoviny pochádzajúce z prežúvavcov,- pokiaľ pochádzajú z iného podniku osvedčením, ktoré vydal a podpísal úradný veterinárny lekár; v tomto osvedčení sa uvedú:- metódy spracovania zásielky,- výsledok vyšetrení na salmonely,- údaj o tom, či výrobok obsahuje bielkoviny pochádzajúce z prežúvavcov.";b) v článku 6 sa text "sa stanoví postupom podľa článku 19" nahrádza textom "sa stanoví podľa kapitoly 10 prílohy I k smernici 92/118/EHS";c) z článku 14 sa vypúšťa prvý odsek.Článok 15Rada, konajúc na základe kvalifikovanej väčšiny, prijíma na návrh Komisie každú novú prílohu ustanovujúcu zvláštne požiadavky na ďalšie výrobky, ktoré môžu predstavovať skutočné nebezpečenstvo šírenia závažného prenosného ochorenia alebo skutočného nebezpečenstva pre ľudské zdravie.Prílohy sú podľa potreby zmenené a doplnené podľa postupu stanoveného v článku 18 v súlade so všeobecnými zásadami uvedenými v druhej zarážke článku 3.Článok 161. Členské štáty sú oprávnené nariadiť, aby výrobky živočíšneho pôvodu uvedené v prílohách I a II a v druhej a tretej zarážke článku 3, ktoré boli vyrobené na území členského štátu, boli však prevážané územím tretej krajiny, mohli byť na ich územie vpustené iba po predložení veterinárneho osvedčenia alebo osvedčenia o zdravotnej nezávadnosti potvrzujúceho súlad s požiadavkami tejto smernice.2. Členské štáty, ktoré využijú možnosť ustanovenú v odseku 1, upovedomia o tom Komisiu a ostatné členské štáty v rámci Stáleho veterinárneho výboru ustanoveného rozhodnutím 68/361/EHS [16].Článok 171. Prílohy A a B k smerniciam 89/662/EHS a 90/425/EHS sa nahrádzajú znením uvedeným v prílohe III k tejto smernici.2. Smernica 77/99/EHS se mení a dopĺňa takto:- V článku 2 b) sa vypúšťa bod iv) a body v) a vi) sa tak stávajú bodmi iv) a v) v tomto poradí;- Článok 6 (2) znie takto:"2. Podľa postupu stanovenom v článku 20 môžu byť na zabezpečenie ochrany verejného zdravia ustanovené dodatočné podmienky na ostatné výrobky živočíšneho pôvodu."Článok 18Ak sa vykoná odkaz k postupu stanovenom v tomto článku, Stály veterinárny výbor koná v súlade so zásadami stanovenými v článku 17 smernice 89/662/EHS.Článok 19Postupom podľa článku 18 môžu byť prijímané prechodné opatrenia na obdobie maximálne troch rokov počínajúc 1. júlom 1993 na uľahčenie prechodu na nové úpravy stanovené touto smernicou.Článok 201. Členské štáty uvedú do platnosti zákony, iné právne predpisy a administratívne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkami 12 (2) a 17 do 1. januára 1993 a s ostatnými požiadavkami tejto smernice do 1. januára 1994. Bezodkladne o tom upovedomia Komisiu.Ak členské štáty prijmú tieto opatrenia, budú obsahovať odkaz na túto smernicu alebo budú takýmto odkazom sprevádzané pri príležitosti ich oficiálneho zverejnenia. Spôsob uvedenia takéhoto odkazu určia členské štáty.2. Členské štáty oznámia Komisii znenie základných ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v rámci pôsobnosti tejto smernice.3. Bez toho, aby bolo dotknuté zrušenie pohraničných veterinárnych kontrol uvedených v smerniciach 89/662/EHS a 90/425/EHS, dátumom, do ktorého má byť táto smernica zapracovaná do vnútroštátnych právnych predpisov, je 1. január 1994.Článok 21Táto smernica je určená členským štátom.V Bruseli 17. decembra 1992Za RadupredsedaJ. Gummer[1] Ú. v. ES C 327, 30.12.1989, s. 29 a Ú. v. ES C 84, 2.4.1990, s. 102.[2] Ú. v. ES C 113, 7.5.1990, s. 205 a Ú. v. ES C 149, 18.6.1990, s. 259.[3] Ú. v. ES C 124, 21.5.1990, s. 15 a Ú. v. ES C 182, 23.7.1990, s. 250.[4] Ú. v. ES L 373, 31.12.1990, s. 1.[5] Ú. v. ES L 395, 30.12.1989, s. 13. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 91/496/EHS (Ú. v. ES L 268, 24.9.1991, s. 56).[6] Ú. v. ES L 378, 31.12.1982, s 58. Smernica naposledy zmenená a doplnená rozhodnutím 90/134/EHS (Ú. v. ES L 76, 22.3.1990, s. 23).[7] Ú. v. ES L 373, 31.12.1990, s. 26.[8] Ú. v. ES L 26, 31.1.1977, s. 85. Smernica bola aktualizovaná smernicou 92/5/EHS (Ú. v. ES L 57, 2.3.1992, s. 1) a naposledy zmenená a doplnená smernicou 92/45/EHS (Ú. v. ES L 268, 14.9.1992, s. 35).[9] Ú. v. ES L 233, 19.8.1981, s. 32.[10] Ú. v. ES L 268, 14.9.1992, s. 1.[11] Ú. v. ES L 268, 24.9.1991, s. 56.[12] Ú. v. ES L 302, 31.12.1972, s. 24. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 91/687/EHS (Ú. v. ES L 377, 31.12.1991, s. 16).[13] Ú. v. ES L 84, 31.3.1992, s. 33.[14] Ú. v. ES L 87, 2.4.1992, s. 20.[15] Ú. v. ES L 62, 15.3.1993, s. 49.[16] Ú. v. ES L 255, 18.10.1968, s. 23.--------------------------------------------------PRÍLOHA IOSOBITNÉ VETERINÁRNE POŽIADAVKYKAPITOLA 1 Mlieko, sušené mlieko, výrobky zo sušeného mlieka, ktoré nie sú určené pre výživu ľudíObchodovanie vo vnútri spoločenstva a dovozy mlieka, sušeného mlieka a výrobkov zo sušeného mlieka, ktoré nie sú určené pre ľudskú spotrebu, podliehajú nasledujúcim podmienkam:1. každý prepravný obal, v ktorom je výrobok prevážaný, musí byť označený tak, aby bol zrejmý druh výrobku;2. každá zásielka musí byť podľa potreby sprevádzaná obchodným dokladom uvedeným v poslednej odrážke článku 4 (2) a) alebo veterinárnym osvedčením uvedeným v článku 10 (2) c) obsahujúcim názov a registračné číslo podniku alebo spracovateľskej továrne s uvedením, že výrobok bol tepelne ošetrený v súlade s odsekom 3 a); tento doklad alebo osvedčenie musí príjemca zásielky uchovávať po obdobie najmenej jedného roka;3. doklad alebo osvedčenie podľa odseku 2 musia preukazovať:a) že počas spracovania alebo ošetrenia bolo mlieko tepelne ošetrené pri najmenej 71,7 °C počas najmenej 15 sekúnd alebo inou kombináciou teploty a času, alebo v prípade sušeného mlieka alebo výrobkov zo sušeného mlieka, že tepelné ošetrenie prostredníctvom valcovej sušičky alebo sušenia rozprašovaním bolo rovnako účinné;b) že pri sušenom mlieku alebo sušených mliečnych výrobkoch boli splnené nasledujúce požiadavky:i) po ukončení sušiaceho procesu boli prevedené všetky opatrenia, aby sa zabránilo kontaminácii výrobku;ii) hotový výrobok bol balený v nových kontajneroch ac) v prípade kontajnerov na voľne uložené látky, pred naložením mlieka, sušeného mlieka alebo sušených mliečnych výrobkov do každého dopravného prostriedku alebo kontajnera určeného na prepravu do miesta určenia bol daný dopravný prostriedok alebo kontajner dezinfikovaný pomocou prostriedku schváleného kompetentnými úradmi.Okrem toho môžu byť dovozy mlieka, sušeného mlieka a výrobkov zo sušeného mlieka povolené iba z tretích krajín alebo z častí tretích krajín, ktoré sú zahrnuté v zoznamoch uvedených v článku 23 smernice 92/46/EHS a ktoré spĺňajú podmienky uvedené v článku 26 tejto smernice.KAPITOLA 2 Živočíšne čreváA. ObchodovanieObchodovanie so živočíšnymi črevami je podmienené predložením dokladu, v ktorom je uvedený podnik pôvodu, ktorý musí byť:- schválený príslušným úradom, pokiaľ sú črevá solené alebo sušené v mieste pôvodu a pokiaľ sú následne použité na iné účely,- v iných prípadoch schválený v súlade so smernicou 64/433/EHS [1], pričom črevá musia byť prepravované spôsobom vylučujúcim kontamináciu.B. Dovoz z tretích krajínDovoz živočíšnych čriev z akejkoľvek tretej krajiny je podmienený predložením osvedčenia uvedeného v článku 10 (2) c), vydaného a podpísaného úradným veterinárnym lekárom vyvážajúcej tretej krajiny a potvrzujúceho, že:i) črevá pochádzajú z podnikov schválených kompetentným úradom vyvážajúcej krajiny;ii) črevá boli očistené a zodraté (šlemované) a potom buď nasolené alebo vybielené (alebo namiesto nasolenia alebo vybielenia boli po zodratí usušené);iii) po spracovaní opísanom v bode ii) boli prevedené účinné opatrenia na zabránenie rekontaminácii čriev.KAPITOLA 3 Usne a kože kopytníkov (2), ktoré nepokrýva smernica 64/433/EHS alebo 72/462/EHSObchodovanie a dovozy usní a koží kopytníkov z tretích krajín podliehajú podmienke, že každá zásielka je sprevádzaná buď obchodným dokladom uvedeným v poslednej odrážke článku 4 (2) a) alebo zdravotným osvedčením uvedeným v článku 10 (2) c), uvádzajúc:a) čo sa týka usní a koží kopytníkov okrem ošípaných:i) že usne a kože neboli dodané zo zvierat, ktoré pochádzajú z územia alebo krajiny podliehajúcej reštriktívnym opatreniam, týkajúcim sa príslušných druhov, spôsobených vypuknutím závažneho prenosného ochorenia;ii) že usne a kože boli usušené, nasolené za sucha alebo za mokra, alebo prešli chemickým ošetrením minimálne 14 dní pred odoslaním;iii) že zásielka nebola v kontakte s nijakým iným živočíšnym výrobkom alebo so živými zvieratami, ktoré predstavujú riziko šírenia závažného prenosného ochorenia.Tieto požiadavky sa neuplatňujú, ak usne alebo kože boli držané oddelene 21 dní alebo boli dopravované 21 dní bez prestávky;b) čo sa týka koží z ošípaných:i) že ošípané, z ktorých kože pochádzajú, boli v krajine vývozu minimálne tri mesiace pred porážkou;ii) že kože boli usušené, nasolené za sucha alebo za mokra, alebo prešli chemickým ošetrením minimálne 14 dní pred odoslaním;iii) že nebol zaznamenaný žiaden prípad africkej horúčky ošípaných ani vezikulárna choroba ošípaných v krajine pôvodu alebo v prípade regionalizácie na území pôvodu za obdobie 12 mesiacov pred odoslaním;iv) že zásielka nebola v kontakte s nijakým iným živočíšnym výrobkom alebo so živými zvieratami, ktoré predstavujú riziko šírenia závažného prenosného ochorenia.Dovozy neošetrených usní a koží sú povolené len z tretích krajín, z ktorých dovozy čerstvého mäsa z príslušných druhov sú povolené podľa predpisov spoločenstva.KAPITOLA 4 Krmivo pre zvieratá v záujmovom chove obsahujúce málo nebezpečné látky v zmysle smernice 90/667/EHS1. Každá zásielka krmív pre zvieratá v záujmovom chove v hermeticky zapečatených nádobách musí byť sprevádzaná osvedčením vydaným a podpísaným úradným veterinárnym lekárom krajiny pôvodu, v ktorom sa potvrdzuje, že výrobok bol podrobený tepelnému ošetreniu, pri ktorom sa dosiahla hodnota Fc vyššia alebo rovnajúca sa 3,0.2. Každá zásielka polovlhkých krmív pre zvieratá v záujmovom chove musí byť sprevádzaná buď obchodným dokladom alebo osvedčením uvedeným v článku 13 (2) b) smernice 90/667/EHS, ktorým sa potvrdzuje, že:i) suroviny živočíšneho pôvodu, z ktorých boli krmivá pre zvieratá v záujmovom chove vyrobené, pochádzajú výhradne zo zvierat porazených v dobrom zdravotnom stave, ktorých mäso bolo uznané za vhodné na ľudský konzum (poživateľné);ii) zložky živočíšneho pôvodu boli podrobené tepelnému ošetreniu, pri ktorom sa v celom ich objeme dosiahla teplota minimálne 90 °C;iii) po spracovaní boli vykonané účinné opatrenia zabezpečujúce, aby zásielka nebola vystavená rekontaminácii.3. Sušené krmivo pre zvieratá v záujmovom chove musí spĺňať tieto požiadavky:a) surovinami, z ktorých sú vyrábané krmivá pre zvieratá v záujmovom chove, sú málo nebezpečné materiály v súlade s článkom 2, 5 a 17 smernice 90/667/EHS;b) každú zásielku sprevádza obchodný doklad alebo osvedčenie uvedené v článku 13 (2) b) smernice 90/667/EHS, ktoré potvrdzuje, že:i) sušené krmivo pre zvieratá v záujmovom chove obsahuje produkty z porazených zvierat, ktoré boli tepelne ošetrené teplotou minimálne 90°C v celom ich objeme, pričom toto ošetrenie nie je nutné u hotových výrobkov, ktorých jednotlivé zložky boli podrobené uvedenému ošetreniu;ii) po tepelnom ošetrení boli vykonané všetky opatrenia zabezpečujúce, aby pred expedíciou nedošlo k nijakej kontaminácii výrobku;iii) výrobok bol zabalený do nových obalov (mechov alebo vreciek);iv) výrobný postup bol úspešne testovaný v súlade s kapitolou III (2) prílohy II smernice 90/667/EHS.4. Každú zásielku výrobkov vyrobených zo spracovaných koží musí sprevádzať buď obchodný doklad alebo osvedčenie uvedené v článku 13 (2) b) smernice 90/667/EHS, ktoré potvrdzuje, že výrobky boli v priebehu spracovania podrobené tepelnému ošetreniu, ktoré zabezpečuje zneškodnie patogénnych organizmov (vrátane salmonel) a že po spracovaní boli vykonané účinné opatrenia brániace akejkoľvek kontaminácii výrobkov.KAPITOLA 5 Kosti a výrobky z kostí (okrem kostnej múčky), rohy a výrobky z rohov (okrem rohovej múčky), kopytá (paznechty) a výrobky z kopýt (okrem múčky z kopýt)Obchodovanie s menovanými výrobkami a ich dovoz podliehajú týmto podmienkam:A. Pokiaľ sú určené na výživu ľudí alebo zvierat:1. kosti, rohy, kopytá a paznechty podliehajú pri obchodovaní veterinárnym požiadavkám stanovených smernicou 72/461/EHS;2. výrobky z kostí, rohov, kopýt a paznechtov podliehajú pri obchodovaní veterinárnym požiadavkám stanovených smernicou 80/215/EHS [2];3. kosti, výrobky z kostí, rohy, výrobky z rohov, kopytá, paznechty a výrobky z kopýt a paznechtov podliehajú pri dovoze požiadavkám stanovených smernicou 72/462/EHS [3];B. pokiaľ sú určené na iné účely ako na výživu ľudí alebo zvierat, vrátane výrobkov, ktoré sú určené na výrobu želatín:1. členské štáty povolia dovoz kostí a výrobkov z kostí (s výnimkou kostnej múčky), rohov a výrobkov z rohov (s výnimkou múčky z rohov), kopýt, paznechtov a výrobkov z kopýt a paznehtov (s výnimkou múčky z kopýt a paznechtov), pokiaľ:i) sú výrobky pred vývozom usušené, a nie sú schladené alebo zmrazené;ii) sú výrobky prepravované z krajiny pôvodu výhradne po súši alebo po mori priamo do miesta hraničnej kontroly spoločenstva bez toho, aby boli prekladané v akomkoľvek prístave alebo mieste nachádzajúcom sa mimo krajín spoločenstva;iii) sú výrobky po kontrolách dokladov uvedených v smernici 90/675/EHS prepravené priamo do spracovateľského podniku;2. každú zásielku musí sprevádzať prehlásenie, v ktorom sa dovozca zaväzuje, že výrobky dovezené podľa tejto kapitoly nepoužije na priamu výživu ľudí alebo zvierat.Toto prehlásenie musí byť predložené úradnému veterinárnemu lekárovi v mieste hraničnej kontroly vstupu tovaru na územie spoločenstva, kde musí byť týmto úradným veterinárnym lekárom potvrdené a musí sprevádzať zásielku až na miesto určenia;3. podľa postupu uvedenom v článku 18 tejto smernice môžu byť v závislosti od nákazovej situácie a záruk týkajúcich sa kontrol v mieste pôvodu, poskytnutých tretej krajine, udelené výnimky z niektorých vyššie uvedených požiadaviek.KAPITOLA 6 Spracovaná živočíšna bielkovinaI. Bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek obmedzenia uložené v súvislosti s bovinnou spongiformnou encefalopatiou (BSE) alebo obmedzenia uložené v súvislosti s kŕmením prežúvavcov bielkovinami, ktoré pochádzajú z prežúvavcov, obchodovanie a dovoz spracovanej živočíšnej bielkoviny podliehajú:A. pri obchodovaní:- so spracovanou živočíšnou bielkovinou určenou na výživu ľudí – predloženie dokladu alebo osvedčenia uvedeného v smernici 77/99/EHS, v ktorom sa potvrdzuje dodržiavanie požiadaviek uvedenej smernice,- so spracovanou živočíšnou bielkovinou určenou na výživu zvierat – predloženie dokladu alebo osvedčenia uvedeného v článku 13 smernice 90/667/EHS;B. pri dovoze:1. predloženie veterinárneho osvedčenia uvedeného v článku (2) c), ktoré je podpísané úradným veterinárnym lekárom krajiny pôvodu a v ktorom sa potvrdzuje, že:a) výrobok:i) pokiaľ je určený na výživu zvierat, bol vhodným zpôsobom tepelne ošetrený tak, aby zodpovedal biologickým normám stanoveným v prílohe II, kapitole III k smernici 90/667/EHS;ii) pokiaľ je určený na výživu ľudí, spĺňa požiadavky smernice 80/215/EHS;b) po ošetrení boli vykonané všetky opatrenia zamedzujúce kontaminácii ošetreného výrobku;c) boli pri odosielaní z krajiny pôvodu odobraté vzorky na vykonanie testov na salmonely;d) výsledky týchto testov boli negatívne;2. bez toho, aby bol dotknutý bod II, po kontrole údajov osvedčenia uvedených v odseku 1) – odberu vzorkiek príslušným úradom v mieste hraničnej kontroly:i) z každej zásielky voľne naložených výrobkov;ii) u výrobkov balených vo výrobnom podniku náhodným odberom zo zásielok;3. na uvedenie zásielok spracovanej živočíšnej bielkoviny do obehu na území spoločenstva – preukázaniu negatívnych výsledkov testov u vzoriek odobratých podľa bodu B (1) c), v prípade potreby po opätovnom ošetrení;C. vnútroštátne predpisy platné k dátumu vyhlásenia tejto smernice, týkajúce sa požiadaviek vzťahujúcich sa na živočíšne bielkoviny v súvislosti s bovinnou spongiformnou encefalopatiou a krívačkou, môžu byť používané do času, kým bude vydané rozhodnutie o type tepelného ošetrenia schopného zneškodniť príslušného pôvodcu.Obchodovanie a dovoz mäsových múčok a kostných múčok podliehajú i naďalej ustanoveniam článku 5 (2) smernice 89/662/EHS a článku 11 (2) smernice 90/675/EHS.II. U zásielok voľne uložených výrobkov pochádzajúcich z tretích krajín, z ktorých šesť posledných po sebe nasledujúcich testov bolo negatívnych, môžu členské štáty vykonávať náhodné odbery. Pokiaľ je v priebehu takejto kontroly zistený pozitívny výsledok, musí o ňom byť informovaný kompetentný úrad krajiny pôvodu, aby mohli byť vykonané vhodné opatrenia na nápravu situácie. Na tieto opatrenia musí byť upozornený kompetentný úrad, zodpovedný za kontrolu dovozu. V prípade ďalšieho pozitívneho výsledku pri dovoze z toho istého zdroja musia byť až do obdobia, keď sú znovu splnené požiadavky stanovené prvou vetou, vykonávané ďalšie kontroly všetkých zásielok z tohto zdroja.III. Členské štáty musia uchovávať záznamy o výsledkoch kontrol všetkých zásielok, z ktorých boli odoberané vzorky.IV. Pokiaľ bola mezi členskými štátmi uzatvorená bilaterálna dohoda umožňujúca odložiť kontrolu zásielok až na obdobie ich príchodu do miesta pohraničnej kontroly členského štátu konečného určenia, je v súlade s článkom 3 (3) smernice 89/662/EHS prekladanie zásielok povolené iba v prístavoch schválených podľa postupu stanovenom v článku 18.V. Pokiaľ je výsledok vyšetrenia na salmonely u zásielky pozitívny, je táto zásielka:a) buď reexportovaná zo spoločenstva;b) alebo použitá na iný účel ako na výživu zvierat. V tomto prípade môže zásielka opustiť prístav alebo sklad iba pokiaľ netvorí súčasť krmív pre zvieratá;c) alebo je opätovne spracovaná v spracovateľskom podniku schválenom v súlade so smernicou 90/667/EHS alebo v ktoromkoľvek podniku schválenom na dekontamináciu. Premiestnenie z prístavu alebo zo skladu podlieha schváleniu príslušným úradom a zásielka je uvoľnená až po ošetrení a negatívnom výsledku vyšetrenia na salmonely, ktoré v súlade s prílohou II, kapitolou III k smernici 90/667/EHS vykoná príslušný úrad.KAPITOLA 7 Krv a krvné výrobky živočíšneho pôvodu(s výnimkou koní)1. Obchodovanie s krvou a krvnými výrobkami sa uskutočňuje v súlade so všeobecným nariadením článku 4 tejto smernice.2. Obchodovanie s výrobkami z krvi určenými pre farmaceutický priemysel podlieha vystaveniu zdravotného osvedčenia podľa článku 10 (2) c), ktorý osvedčuje súlad s ustanoveniami o totožnosti príslušných látok, ich balení, podmienkach dopravy, uskladňovaní, manipulácii a spracovávaní, ako aj s ustanoveniami týkajúcimi sa odstraňovania obalov, krabíc a zvyškov po spracovaní, aby sa predišlo každému nebezpečenstvu na zdravie ľudí alebo zvierat bez toho, aby to malo vplyv na dovozy pre spotrebu ľudí, ktoré stále podliehajú požiadavkám smernice 72/462/EHS.3. Dovozy výrobkov z krvi živočíšneho pôvodu z druhov iných, ako sú kone, určených na iné účely, podliehajú vystaveniu veterinárneho osvedčenia podľa článku 10 (2) c), ktorý je podpísaný úradným veterinárom a dokladujúc, ak bola krajina pôvodu vzatá do úvahy, v súlade s postupom uvedeným v článku 18, že predstavujú nebezpečenstvo pre zdravie v súvislosti so slintačkou a krívačkou a/alebo vírusom modrého jazyka:a) buď výrobky:- pochádzajúce z bitúnka nachádzajúceho sa v pásme v okruhu 10 km, v ktorom nie sú príslušné ochorenia, na ktoré sú náchylné druhy, z ktorých výrobok pochádza a- pochádzajúce zo zvieraťa, ktoré (alebo ktorého matka):- bolo v krajine pôvodu tri mesiace a- podrobilo sa kontrole pred porážkou a po smrti a zistilo sa, že nemá príslušné ochorenia.V prípade zásielok spĺňajúcich požiadavky uvedené vyššie:- okrem prípadu uvedenom v bode 5, každá zásielka výrobkov z krvi sa musí zobrať priamo z miesta vstupu do laboratória na ošetrenie a všetky zvyšky pochádzajúce z ošetrenia musia byť hneď zničené,- vzorka sa musí zobrať z každej skupiny výrobkov z krvi a dodať do laboratória schválenom podľa postupu uvedenom v článku 18 za účelom testovania na prítomnosť vírusu slintačky a krívačky a vírusu modrého jazyka,- skupina nesmie opustiť laboratórium, kým sa nezistí, že testovaná vzorka je negatívna na prítomnosť vírusu slintačky a krívačky a/alebo vírusu modrého jazyka,- dovozca je zodpovedný za náhradu všetkých nákladov súvisiacich s vykonaním testov podľa smernice 90/675/EHS;b) alebo výrobky sa podrobili jednému z týchto ošetrení:- boli zahriate na teplotu minimálne 65 °C minimálne na tri hodiny, alebo- boli ožiarené dávkov 2,5 megaradov, alebo- podrobili sa zmene pH na pH 5 na tri hodiny;c) alebo v prípade výrobkov z krvi na použitie ako diagnostika in-vitro, alebo ako laboratórne reagenty, ktoré boli dovezené v zapečatených, nepriepustných kontajneroch. V tomto prípade:- kontajnery alebo ich vonkajší obal musí byť viditeľne označený "Len na použitie ako in-vitro diagnostika alebo ako laboratórne" reagenty a- výrobky z krvi môžu byť použité len ako in-vitro diagnostika alebo laboratórny reagent a každá literatúra o výrobku musí uvádzať, že výrobky alebo ich zvyšky nesmú prísť do kontaktu s prežúvavcami alebo ošípanými.4. Členské štáty povolia dovoz výrobkov z krvi z tretích krajín, ktoré sú považované za bezpečné vzhľadom na závažné prenosné ochorenia za predpokladu, že výrobky z krvi sú sprevádzané veterinárnym osvedčením potvrdzujúcim, že pochádzajú zo zvierat s pôvodom v členskom štáte alebo jednej z vyššie spomínaných tretích krajín.5. Všetky výrobky z krvi zabalené v zapečatených, nepriepustných kontajneroch môžu byť uskladňované v zariadeniach umiestnených pod stálym dozorom úradného veterinára s podmienkou, že tieto výrobky sú držané oddelene od všetkých ostatných výrobkov živočíšneho pôvodu, ktoré sú uskladnené v tomto zariadení.KAPITOLA 8 Sérum z koní1. Sérum, ktoré má byť predmetom obchodovania, musí pochádzať z koní, ktoré nemajú žiadne závažné prenosné ochorenie uvedené v smernici 90/426/EHS [4], ani žiadne zo závažných prenosných ochorení, voči ktorým sú kone vnímavé a musí byť získané v inštitúciách alebo strediskách, na ktoré sa nevzťahuje veterinárne obmedzenie podľa vyššie uvedenej smernice.2. Sérum z koní sa môže dovážať iba v prípade, že pochádza z koní narodených a odchovaných v tretej zemi, z ktorej je povolený dovoz jatočných koní a pokiaľ bolo sérum získané, spracované a odosielané za podmienok, ktoré majú byť upresnené v súlade s postupom stanoveným v článku 18.KAPITOLA 9 Masť, škvarené a tavené tuky1. Členské štáty povolia dovoz masti, škvarených a tavených tukov do spoločenstva z tretích krajín, ktoré sú uvedené na zozname v prílohe k rozhodnutiu 79/542/EHS a z ktorých je povolený dovoz čerstvého mäsa príslušných druhov zvierat.2. Pokiaľ v krajine uvedenej v odseku 1 v priebehu 12 mesiacov pred vývozom vypukne závažné prenosné ochorenie, musí každú zásielku masti alebo škvarených a tavených tukov sprevádzať osvedčenie uvedené v článku 10 (2) tejto smernice, v ktorom sa potvrdzuje, že:A. masť alebo škvarené a tavené tuky boli tepelne ošetrené jedným z týchto spôsobov:i) teplotou najmenej 70 °C počas najmenej 30 minút, aleboii) teplotou najmenej 90 °C počas najmenej 15 minút, aleboiii) teplotou najmenej 80 °C v kontinuálnom systéme škvarenia alebo tavenia;B. pokiaľ masť alebo škvarené a tavené tuky sú balené, boli zabalené do nových prepravných obalov, aby sa zabránilo rekontaminácii;C. pokiaľ sa predpokladá preprava voľne uloženého výrobku, bola pred použitím skontrolovaná čistota potrubí, čerpadiel, cisterien a iných kontajnerov na voľne uložené látky alebo kamionových cisterien používaných na prepravu výrobkov z výrobného podniku, a to buď priamo na loď, alebo do zásobníkov na pobreží alebo priamo do podniku.KAPITOLA 10 Suroviny určené na výrobu krmív a na výrobu farmaceutických alebo technických výrobkov1. Surovinou sa rozumie čerstvé mäso, žľazy, orgány a ďalšie droby, ako i črevné sliznice, ktoré nie sú určené na výživu ľudí. Suroviny sú považované za čerstvé, pokiaľ boli iba schladené alebo ošetrené spôsobom, ktorý nezabezpečuje spoľahlivé zneškodnenie patogénov. Môže sa to týkať iba málo nebezpečných materiálov v zmysle smernice 90/667/EHS.2. Suroviny musia byť sprevádzané obchodným dokladom alebo osvedčením uvedeným v článku 13 (2) smernice 90/667/EHS alebo osvedčením, ktoré zodpovedá vzoru, ktorý má byť vytvorený podľa postupu uvedeného v článku 18 a musí spĺňať požiadavky rozhodnutia 92/183/EHS.3. Originál veterinárneho osvedčenia alebo obchodného dokladu musí byť pri obchodovaní predložený veterinárnym úradom zodpovedným za spracovateľský podnik a za prechodné uskladnenie v chladiarni alebo triediarni a pri dovoze do spoločenstva musí byť predložený pohraničným kontrolným úradom.4. Suroviny musia byť prepravované buď priamo do schválených alebo registrovaných spracovateľských podnikov, ktoré spĺňajú podmienky stanovené smernicou 90/667/EHS, alebo do chladiarenských skladov schválených k prechodnému uskladneniu. Suroviny určené na výrobu farmaceutických výrobkov môžu byť pred vlastným spracovaním tiež triedené a skladované v podnikoch na tento účel zvlášť schválených členskými štátmi. O schválení takýchto triediacich podnikov informujú členské štáty Komisiu.5. Suroviny môžu byť prepravované do spracovateľských podnikov iba vo vodotesných a vhodným spôsobom zapečatených prepravných kontajneroch alebo dopravných prostriedkoch. V závislosti od spôsobu použitia musia byť na nádobách a v sprievodných dokladoch uvedené: "Určené výhradne na výrobu krmív pre zvieratá v záujmovom chove" alebo "Určené výhradne na výrobu farmaceutických alebo technických výrobkov". Na prepravných kontajneroch a v sprievodných dokladoch musí byť uvedené meno a adresa cieľového podniku.6. Dopravné prostriedky a kontajnery použité na prepravu tovaru, ako aj všetky časti vybavenia a pomôcky, ktoré prišli do styku s nespracovanými surovinami, musia byť vyčistené a dezinfikované. Obalové materiály musia byť spálené alebo odstránené podľa inštrukcií úradného veterinára iným neškodným spôsobom.7. Prechodné skladovanie surovín je prípustné iba v chladiarenských skladoch na tento účel schválených a podlieha schváleniu a kontrole úradného veterinárneho lekára. Suroviny musia byť skladované oddelene od ostatného tovaru spôsobom brániacim šíreniu nákaz.8. Ošetrenie surovín v spracovateľskom podniku musí byť vykonané spôsobom usmrcujúcim všetky patogény a zamedzujúcim akémukoľvek nebezpečenstvu pre miestnu populáciu zvierat. Odvoz surovín k neškodnej likvidácii v spracovateľských podnikoch na tento účel schválených alebo registrovaných v súlade so smernicou 90/667/EHS je prípustný iba vo výnimočných prípadoch a so súhlasom úradného veterinárneho lekára. Ustanovenia bodov 5, 6 a 9 sa analogicky vzťahujú na prepravu týchto surovín a na oznámenie úradnému veterinárnemu lekárovi zodpovednému za spracovateľský podnik.9. Pokiaľ suroviny opúšťajú podnik pôvodu alebo vonkajšiu hranicu spoločenstva:- pri obchodovaní vnútri spoločenstva úradný veterinárny lekár zodpovedný za podnik pôvodu, alebo- pri dovoze do spoločenstva pohraničný kontrolný úradupovedomí o tejto skutočnosti úradného veterinárneho lekára zodpovedného za spracovateľský podnik, za podnik na prechodné skladovanie alebo na triedenie, a to prostredníctvom "systému Animo" telexom alebo telefaxom.10. Dovoz do spoločenstva rovnako podlieha týmto ustanoveniam:a) členské štáty schvália dovoz surovín do spoločenstva iba z tretích krajín uvedených v zozname ustanovenom v rozhodnutí Rady 79/542/EHS alebo v zvláštnom rozhodnutí Komisie, ktoré sa vzťahuje na príslušnú surovinu;b) suroviny musia byť po pohraničnej kontrole pod dohľadom príslušného veterinárneho úradu prepravené buď priamo do schváleného alebo registrovaného spracovateľského podniku, ktorý je pod stálým dohľadom úradného veterinárneho lekára a ktorý poskytol záruku, že suroviny budú použité výlučne na schválené účely a že neopustia podnik bez predchádzajúceho spracovania, alebo do schváleného meziskladu, alebo do schváleného podniku na triedenie;c) tovar musí byť až do podniku určenia sprevádzaný buď veterinárnym osvedčením, na ktorom je vstupná pečiatka pohraničného kontrolného úradu, alebo overenou kópiou takéhoto osvedčenia.KAPITOLA 11 Králičie mäso a mäso zvierat z farmového chovuČlenské štáty zabezpečia, aby králičie mäso a mäso zvierat z farmového chovu bolo dovezené iba pokiaľ:a) pochádza z tretích krajín, ktoré sú uvedené:i) u srstnatej zveri z farmového chovu v zozname krajín, z ktorých sa môže dovážať čerstvé mäso zodpovedajúcich druhov zvierat podľa smernice 72/462/EHS;ii) u pernatej zveri z farmového chovu v zozname krajín, z ktorých sa môže dovážať čerstvé hydinové mäso podľa smernice 91/494/EHS [5];iii) u králičieho mäsa na zozname, ktorý má byť zostavený podľa postupu stanoveného v článku 18;b) spĺňa prinajmenšom požiadavky stanovené v kapitolách II a III smernice 91/495/EHS [6];c) pochádza z podnikov poskytujúcich záruky uvedené v bode b) a uznaných podľa postupu uvedenom v článku 18 alebo do času, ako bude zostavený zoznam uvedený v bode a) iii), z podnikov schválených príslušnými úradmi;d) je každá zásielka mäsa sprevádzaná veterinárnym osvedčením uvedeným v článku 10 (2) c).KAPITOLA 12 Včelárske výrobky1. Včelárske výrobky určené výhradne na použitie vo včelárstve:a) nesmú pochádzať z oblasti, ktorá podlieha zákazu spojenému s výskytom moru včelieho plodu alebo pokiaľ boli členskému štátu určené doplňujúce záruky na roztočíkovú nákazu včiel podľa článku 14 (2) smernice 92/65/EHS [7], s výskytom roztočíkovej nákazy včiel;b) musia spĺňať požiadavky predpísané v článku 8 a) smernice 92/65/EHS.2. Prípadné výnimky musia byť stanovené podľa postupu stanovenom v článku 18 tejto smernice.KAPITOLA 13 Lovecké trofejeObchodovanie a dovozy neošetrených loveckých trofejí musia byť sprevádzané obchodným dokladom uvedenom v poslednej odrážke článku 4 (2) alebo zdravotným osvedčením uvedeným v článku 10 (2) c), v ktorom sa uvádza:1. príslušné trofeje nepochádzajú zo zvierat s pôvodom z územia, ktoré podlieha reštriktívnym opatreniam ako následok prítomnosti závažných prenosných ochorení;2. príslušné trofeje sú úplne suché a bez zvyškov mäsa a boli sušené alebo konzervované za sucha alebo za mokra minimálne 14 dní pred ich odoslaním;3. zásielka nebola v kontakte s nijakým iným výrobkom živočíšneho pôvodu ani so zvieraťom, ktoré by ju mohlo kontaminovať;4. keď bol výrobok už suchý, dezinfikoval sa výrobkami povolenými kompetentným orgánom odosielajúcej krajiny;5. trofeje boli zabalené v nových, priehľadných baleniach.KAPITOLA 14 Hnoj na ošetrovanie pôdy [8]Výrobky zo spracovaného hnojaVšetky organické hnojivá boli ošetrené na zabezpečenie výrobkov proti patogénnym činiteľom.Ošetrené výrobky z hnoja, ktoré spĺňajú nasledujúce požiadavky, môžu byť predmetom obchodovania alebo dovozov:- okrem salmonely:neprítomnosť salmonely v 25 g ošetreného výrobku;- okrem enterobaktérií:na základe počtu aeróbnych baktérií (< 1000 cfu na gram ošeterného výrobku);- znížená úroveň baktérií tvoriacich spóry a tvorby toxínov:obsah vlhkosti < 14 %, výrobok aW hodnota < 0,7.Výrobky musia byť uskladnené takým spôsobom, že keď sú už raz spracované, nie je možná ich kontaminácia alebo sekundárna infekcia a vlhkosť.Výrobky preto musia byť skladované v:- dobre zapečatených a izolovaných zásobníkoch, alebo- dôkladne zapečatených vreciach (plastikové alebo "veľké" tašky).Nespracovaný hnojPredmetom obchodovania alebo dovozu môže byť len nespracovaný hnoj z kurčiat a koní. Tento hnoj musí pochádzať z oblasti, v ktorej sa nevyskytujú závažné prenosné ochorenia zvierat, najmä:- slintačka a krívačka,- ochorenie Newcastle,- prasačí mor,- chrípka hydiny,- africký mor ošípaných,- africká choroba koní,- vezikulárna choroba ošípaných.Ak je to potrebné, môžu sa stanoviť bakteriologické normy podľa postupu stanovenom v článku 18 tejto smernice.KAPITOLA 15 Nespracovaná vlna, srsť, štetiny, perie a časti peria1. Ovčia vlna, srsť prežúvavcov a prasačie štetiny sa považujú za nespracované, pokiaľ neboli podrobené priemyselnému praniu alebo boli získané činením. Perie alebo časti peria sa považujú za nespracované, pokiaľ neboli ošetrené prúdom vodnej pary alebo iným spôsobom znemožňujúcim prenos patogénov.2. Nespracovaná ovčia vlna, srsť prežúvavcov, prasačie štetiny, perie a časti peria (ako tovaru) môžu byť predmetom obchodovania alebo dovozu, iba pokiaľ sú dobre zabalené a suché. Obchodovanie s prasačími štetinami a ich dovoz z krajín alebo oblastí, v ktorých sa enzooticky vyskytuje africký mor ošípaných, sú zakázané, s výnimkou prasačích štetín, ktoré:a) boli varené, farbené alebo bielené; alebob) boli ošetrené iným spôsobom zaisťujúcim usmrtenie patogénov a tento účinok je potvrdený v osvedčení vystavenom veterinárnym lekárom zodpovedným za miesto pôvodu. Priemyselné pranie nie je považované za spôsob ošetrenia v zmysle tohto ustanovenia.3. Ustanovenia tejto kapitoly sa nevzťahujú na obchodovanie s ozdobnými perami alebo perím:a) ktoré si cestujúci privážajú na svoju osobnú potrebu; alebob) ktoré sú predmetom obchodovania alebo dovozu vo forme zásielok odoslaných súkromným osobám, a to na iné ako priemyselné účely,4. Tovar musí byť odoslaný priamo do podniku určenia alebo skladu za podmienok brániacich akémukoľvek šíreniu patogénov.[1] Ú. v. ES L 121, 29.7.1964, s. 2012/64. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 91/497/EHS (Ú. v. ES L 268, 24.9.1991, s. 69).[2] Ú. v. ES L 47, 21.2.1980, s. 4. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 91/687/EHS (Ú. v. ES L 377, 31.12.1991, s 16).[3] Ú. v. ES L 302, 31.12.1972, s. 28. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 91/688/EHS (Ú. v. ES L 377, 31.12.1991, s 18).[4] Ú. v. ES L 224, 18.8.1990, s. 42. Smernica naposledy zmenená a doplnená rozhodnutím 92/130/EHS (Ú. v. ES L 47, 22.2.1992, s. 26).[5] Ú. v. ES L 268, 24.9.1991, s. 25.[6] Ú. v. ES L 268, 24.9.1991, s. 41.[7] Ú. v. ES L 268, 14.9.1992, s. 54.[8] Hnoj znamená každú zmes výkalov a moču dobytka, ošípaných, koní a kurčiat.--------------------------------------------------PRÍLOHA IIZVLÁŠTNE HYGIENICKÉ PODMIENKYKAPITOA 1Dovoz mäsových výrobkov z hydinového mäsa, z mäsa zvierat z farmového chovu, z mäsa voľne žijúcej zveri a z králičieho mäsa z tretích krajínČlenské štáty zabezpečia, aby mäsové výrobky získané z hydinového mäsa, mäsa zvierat z farmového chovu, mäsa voľne žijúcich zvierat a z králičieho mäsa boli dovážáné iba, ak:a) pochádzajú z tretej krajiny uvedenej v zozname podľa:i) článku 14 smernice 71/118/EHS, čo sa týka hydinového mäsa;ii) článku 16 smernice 92/45/EHS, čo sa týka mäsa voľne žijúcich zvierat;iii) zoznamu, ktorý sa má schváliť, čo sa týka králičieho mäsa a mäsa zvierat z farmového chovu podľa postupu stanoveného v článku 18;b) použité čerstvé mäso spĺňa príslušné požiadavky článku 14 smernice 71/118/EHS v prípade hydinového mäsa, požiadavky článku 16 smernice 92/45/EHS v prípade mäsa voľne žijúcich zvierat, požiadavky článku 3 smernice 91/495/EHS v prípade králičieho mäsa a požiadavky článku 6 tej istej smernice v prípade mäsa zvierat z farmového chovu;c) pochádzajú z podniku, ktorý poskytuje rovnaké záruky, ako sú záruky uvedené v smernici 77/99/EHS a ktorý je schválený v súlade s postupom uvedeným v článku 18, alebo dovtedy, kým bude takéto rozhodnutie prijaté, je schválený príslušným úradom členského štátu. Dovoz týchto výrobkov i naďalej podlieha predpisom článku 11 (2) smernice 90/675/EHS;d) sú pripravované, kontrolované a je s nimi manipulované v súlade s príslušnými požiadavkami smernice 77/99/EHS;e) každú zásielku mäsových výrobkov sprevádza veterinárne osvedčenie vyhotovené v súlade s postupom uvedeným v článku 18.KAPITOLA 2Pred 1. januárom 1994 majú byť v súlade s postupom stanoveným v článku 18 stanovené hygienické podmienky, ktoré sa vzťahujú na:- umiestnenie na trh a dovoz vajec a dovoz vaječných produktov určených na ľudskú spotrebu bez ujmy týkajúce sa pravidiel stanovených v rámci spoločnej organizácie trhu,- prípravu želatíny určenú na ľudskú spotrebu,- obchodovanie a dovoz medu, žabích nôh a slimákov určených na ľudskú spotrebu.--------------------------------------------------PRÍLOHA IIII KONSOLIDOVANÁ VERZIA PRÍLOH A A B K SMERNICI 89/662/EHS"PRÍLOHA AVETERINÁRNE PREDPISYKAPITOLA I- Smernica Rady 64/433/EHS z 26. júna 1964 o hygienických otázkach obchodovania s čerstvým mäsom vo vnútri spoločenstva (Ú. v. ES 121, 29.7.1964, s. 2012/64).- Smernica Rady 71/118/EHS z 15. februára 1971 o hygienických otázkach výroby a obchodovania s čerstvým hydinovým mäsom (Ú. v. ES L 55, 8.3.1971, s. 23).- Smernica Rady 72/461/EHS z 12. decembra 1972 o hygienických otázkach obchodovania s čerstvým mäsom vo vnútri spoločenstva (Ú. v. ES L 302, 31.12.1972, s. 24).- Smernica Rady 77/99/EHS z 21. decembra 1976 o hygienických otázkach obchodovania s mäsovými výrobkami vo vnútri spoločenstva (Ú. v. ES L 26, 31.1.1977, s. 85).- Smernica Rady 80/215/EHS z 22. januára 1980 o veterinárnych otázkach obchodovania s mäsovými výrobkami vo vnútri spoločenstva (Ú. v. ES L 47, 21.2.1980, s. 4).- Smernica Rady 88/657/EHS zo 14. decembra 1988 stanovujúca požiadavky na výrobu a obchodovanie s mletým mäsom, porciovaným mäsom v kusoch do hmotnosti 100 gramov a mäsovými polotovarmi (Ú. v. ES L 382, 31.12.1988, s. 3).- Smernica Rady 89/437/EHS z 20. júna 1989 o hygienických a zdravotných otázkach výroby a uvádzania vaječných výrobkov na trh (Ú. v. ES L 212, 22.7.1989, s. 87).- Smernica Rady 91/67/EHS z 28. januára 1991 týkajúca sa veterinárnych podmienok, ktorými sa riadi uvádzanie zvierat a výrobkov vodného hospodárstva na trh (Ú. v. ES L 46, 19.2.1991, s. 1).- Smernica Rady 91/492/EHS z 15. júla 1991 stanovujúca hygienické podmienky výroby a uvádzania živých slimákov na trh (Ú. v. ES L 268, 24.9.1991, s. 1).- Smernica Rady 91/493/EHS z 22. júla 1991 stanovujúca hygienické podmienky výroby a uvádzania výrobkov rybolovu na trh (Ú. v. ES L 268, 24.9.1991, s. 15).- Smernica Rady 91/494/EHS z 26. júna 1991 o hygienických podmienkach, ktorými sa riadi obchodovanie s čerstvým hydinovým mäsom vo vnútri spoločenstva a jeho dovoz z tretích krajín (Ú. v. ES L 268, 24.9.1991, s. 35).- Smernica Rady 91/495/EHS z 27. novembra 1991 týkajúca sa hygienických a veterinárnych otázok výroby králičieho mäsa a mäsa zvierat z farmového chovu a ich uvádzania na trh (Ú. v. ES L 268, 24.9.1991, s. 41).- Smernica Rady 92/45/EHS zo 16. júna 1992 týkajúca se hygienických a veterinárnych otázok pri usmrcovaní voľne žijúcich zvierat a pri uvádzaní mäsa voľne žijúcich zvierat na trh (Ú. v. ES L 268, 14.9.1992, s. 35).- Smernica Rady 92/46/EHS zo 16. júna 1992 stanovujúca hygienické predpisy na výrobu a uvádzanie mlieka surového, mlieka tepelne ošetreného a mliečnych výrobkov na trh (Ú. v. ES L 268, 14.9.1992, s. 1).KAPITOLA IISmernica Rady 92/118/EHS zo 17. decembra 1992 stanovujúca veterinárne a hygienické požiadavky, ktorými sa v spoločenstve riadi obchodovanie a dovoz výrobkov, ktoré nepodliehajú požiadavkám stanoveným zvláštnymi predpismi spoločenstva uvedenými v smernici 89/662/EHS prílohy A kapitoly (I) a pokiaľ ide o patogény, v smernici 90/425/EHS (s výnimkov patogénov).PRÍLOHA BVÝROBKY, KTORÉ V SPOLOČENSTVE NEPODLIEHAJÚ HARMONIZÁCII, ALE OBCHODOVANIE S NIMI BY PODLIEHALO KONTROLÁM UVEDENÝM V TEJTO SMERNICIIné výrobky živočíšneho pôvodu, ktoré nie sú zahrnuté ani do prílohy A tejto smernice, ani do prílohy smernice 90/425/EHS: tieto výrobky budú definované podľa postupu stanoveného v článku 18."II KONSOLIDOVANÁ VERZIA PRÍLOH A A B SMERNICE 90/425/EHS"PRÍLOHA AKAPITOLA I VETERINÁRNE PREDPISYSekcia 1- Smernica Rady 64/432/EHS z 26. júna 1964 o veterinárnych otázkach obchodovania s dobytkom a ošípanými vo vnútri spoločenstva (Ú. v. ES 121, 29.7.1964, s. 1977/64).- Smernica Rady 88/407/EHS zo 14. júna 1988 stanovujúca veterinárne požiadavky uplatňované pri obchodovaní s hlboko zmrazenými spermiami dobytka vo vnútri spoločenstva a pri jeho dovoze do spoločenstva (Ú. v. ES L 194, 22.7.1988, s. 10).- Smernica Rady 89/556/EHS z 25. septembra 1989 stanovujúca veterinárne podmienky, ktorými sa riadi obchodovanie s embryami dobytka vo vnútri spoločenstva a ich dovoz z tretích krajín (Ú. v. ES L 302, 19.10.1989, s. 1).- Smernica Rady 90/426/EHS z 26. júna 1990 o veterinárnych podmienkach, ktorými sa riadi premiestnenie koní a ich dovoz z tretích krajín (Ú. v. ES L 224, 18.8.1990, s. 42).- Smernica Rady 90/429/EHS z 26. júna 1990 stanovujúca veterinárne požiadavky uplatňované pri obchodovaní so spermiami domácich ošípaných vo vnútri spoločenstva a pri jeho dovoze (Ú. v. ES L 224, 18.8.1990, s. 62).- Smernica Rady 90/539/EHS z 15. októbra 1990 o veterinárnych podmienkach, ktorými sa riadi obchodovanie s hydinou a násadovými vajcami vo vnútri spoločenstva a ich dovoz z tretích krajín (Ú. v. ES L 303, 31.10.1990, s. 6).- Smernica Rady 90/667/EHS z 27. novembra 1990 stanovujúca veterinárne zásady likvidácie a spracovania živočíšneho odpadu, jeho uvádzania na trh a ochrany krmív živočíšneho alebo rybieho pôvodu pred patogénmi, ktorá mení a dopĺňa smernicu 90/425/EHS (Ú. v. ES L 363, 27.12.1990, s. 51).- Smernica Rady 91/67/EHS z 28. januára 1991 týkajúca sa veterinárnych podmienok, ktorými sa riadi uvádzanie zvierat a výrobkov vodného hospodárstva na trh (Ú. v. ES L 46, 19.2.1991, s. 1).- Smernica Rady 91/68/EHS z 28. januára 1991 o veterinárnych podmienkach, ktorými sa riadi obchodovanie s ovcami a kozami vo vnútri spoločenstva (Ú. v. ES L 46, 19.2.1991, s. 19).- Smernica Rady 91/628/EHS z 19. novembra 1991 o ochrane zvierat počas prepravy a o zmene smerníc 90/425/EHS a 91/496/EHS (Ú. v. ES L 340, 11.12.1991, s. 17).Sekcia 2Smernica Rady 92/65/EHS z 13. júla 1992 stanovujúca veterinárne požiadavky, ktorými sa v spoločenstve riadi obchodovanie a dovoz zvierat, spermií, vajíčok a embryí, ktoré nepodliehajú veterinárnym požiadavkám stanoveným zvláštnymi predpismi spoločenstva uvedenými v smernici 90/425/EHS príloha A (I) (1) (Ú. v. ES L 268, 14.9.1992, s. 54).— Na patogény:Smernica Rady 92/118/EHS zo 17. decembra 1992 stanovujúca veterinárne a hygienické požiadavky, ktorými sa v spoločenstve riadi obchodovanie a dovoz výrobkov, ktoré nepodliehajú požiadavkám stanoveným zvláštnymi predpismi spoločenstva uvedenými v smernici 89/662/EHS prílohy A (I), pokiaľ ide o patogény, v smernici 90/425/EHS.KAPITOLA II ZOOTECHNICKÉ PREDPISY- Smernica Rady 77/504/EHS z 25. júla 1977 o čistokrvnom plemennom dobytku (Ú. v. ES L 206, 12.8.1977, s. 8).- Smernica Rady 88/661/EHS z 19. decembra 1988 o zootechnických štandardoch na plemenné prasatá (Ú. v. ES L 382, 31.12.1988, s. 36).- Smernica Rady 89/361/EHS z 30. mája 1989 o čistokrvných plemenných ovciach a kozách (Ú. v. ES L 153, 8.6.1989, s. 30).- Smernica Rady 90/427/EHS z 26. júna 1990 o zootechnických a genealogických podmienkach, ktorými sa riadi obchodovanie s koňmi vo vnútri spoločenstva (Ú. v. ES L 224, 18.8.1990, s. 55).- Smernica Rady 91/174/EHS z 25. marca 1991 stanovujúca zootechnické a genealogické podmienky, ktorými sa riadi obchodovanie s čistokrvnými zvieratami (Ú. v. ES L 85, 5.4.1991, s. 37).PRÍLOHA BZVIERATÁ A VÝROBKY NEPODLIEHAJÚCE HARMONIZÁCII, ALE OBCHODOVANIE S NIMI BUDE PODLIEHAŤ KONTROLÁM UVEDENÝM V TEJTO SMERNICIKAPITOLA IVeterinárne predpisy – ostatné živé zvieratá, ktoré nie sú uvedené v prílohe A kapitoly I.KAPITOLA IIVeterinárne predpisy – spermie, vajíčka a embryá, ktorá nie sú uvedené v prílohe A kapitoly I."--------------------------------------------------