title: Smernica 2001/65/ES Európskeho parlamentu a Rady z 27. septembra 2001, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 78/660/EHS, 83/349/EHS a 86/635/EHS, pokiaľ ide o pravidlá oceňovania pre ročné a konsolidované účtovné závierky určitých typov spoločností, ako aj bánk a iných finančných inštitúcií

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32001L0065

Úradný vestník L 283 , 27/10/2001 S. 0028 - 0032

		Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/65/ESz 27. septembra 2001,ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 78/660/EHS, 83/349/EHS a 86/635/EHS, pokiaľ ide o pravidlá oceňovania pre ročné a konsolidované účtovné závierky určitých typov spoločností, ako aj bánk a iných finančných inštitúciíEURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 44 ods. 2 písm. g),so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [2],konajúc v súlade s postupom uvedeným v článku 251 zmluvy [3],keďže:(1) Článok 32 štvrtej smernice Rady 78/660/EHS z 25. júla 1978 o ročných účtovných závierkach určitých typov spoločností [4] vyžaduje, aby sa položky uvádzané v ročných účtovných závierkach oceňovali podľa zásady nadobúdacích alebo výrobných nákladov;(2) Článok 33 smernice 78/660/EHS oprávňuje členské štáty umožniť alebo vyžadovať od spoločností, aby prehodnotili určité aktíva tak, aby ocenili určité aktíva v reprodukčných nákladoch alebo aby použili ostatné metódy, ktoré berú do úvahy inflačné vplyvy na položky uvedené v národných účtovných závierkach;(3) článok 29 siedmej smernice Rady 83/349/EHS z 13. júna 1983 o konsolidovaných účtovných závierkach [5] vyžaduje, aby sa aktíva a pasíva zahrnuté v konsolidovaných účtovných závierkach oceňovali podľa článkov 31 až 42 a článku 60 smernice 78/660/EHS;(4) článok 1 smernice Rady 86/635/EHS z 8. decembra 1986 o ročných účtovných závierkach a konsolidovaných účtovných závierkach bánk a iných finančných inštitúcií [6] vyžaduje, aby sa aktíva a pasíva oceňovali podľa článkov 31 až 42 smernice 78/660/EHS okrem prípadov, kedy smernica 86/635/EHS stanovuje inak;(5) ročné a konsolidované účtovné závierky poisťovní sa pripravujú podľa smernice Rady 91/674/EHS z 19. decembra 1991 o ročných účtovných závierkach a konsolidovaných účtovných závierkach poisťovní. [7] Zmeny a doplnenia smerníc 78/660/EHS a 83/349/EHS sa netýkajú ustanovení smerníc 91/674/EHS, no Komisia môže predložiť podobné návrhy na zmenu a doplnenie tejto smernice po konzultáciách s príslušným poradným výborom;(6) dynamický charakter medzinárodných finančných trhov vedie k všeobecnému používaniu nielen tradičných základných finančných nástrojov, ako sú akcie a dlhopisy, ale aj k rôznym formám odvodených finančných nástrojov ako sú termínové obchody, opcie, termínové zmluvy a swapy;(7) vedúci tvorcovia účtovných štandardov na svete prechádzajú od historického modelu nákladov pre oceňovanie týchto finančných nástrojov k modelu účtovania v objektívnych hodnotách;(8) oznámenie Komisie o harmonizácii účtovníctva: nová stratégia vis-à-vis medzinárodnej harmonizácii vyžadovala, aby Európska únia pracovala na zachovaní súladu medzi smernicami o účtovníctve spoločenstva a trendmi pri stanovovaní medzinárodných účtovných štandardov, osobitne v rámci Výboru pre medzinárodné účtovné štandardy (IASC);(9) na účel zachovania tohto súladu medzi medzinárodne uznávanými účtovnými štandardami a smernicami 78/660/EHS, 83/349/EHS a 86/635/EHS je potrebné zmeniť a doplniť tieto smernice, aby sa umožnilo oceňovanie určitých finančných aktív a pasív v objektívnej hodnote. Týmto sa umožní európskym spoločnostiam vykazovať v súlade so súčasnými medzinárodnými trendmi;(10) táto zmena a doplnenie smerníc 78/660/EHS, 83/349/EHS a 86/635/EHS je v súlade s oznámením Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 13. júna 2000 o stratégii finančného výkazníctva EÚ, ktoré navrhuje používanie uznávaných medzinárodných účtovných štandardov pri zostavovaní konsolidovaných účtovných závierok spoločností, ktorých akcie sú prijaté na burze. Účelom tejto zmeny je umožniť uplatnenie IAS pri vykazovaní a oceňovaní finančných nástrojov;(11) kvôli porovnateľnosti finančných informácií v celom spoločenstve je potrebné vyžadovať, aby členské štáty zaviedli pre určité finančné nástroje systém účtovania v objektívnej hodnote. Členské štáty by mali povoliť, aby všetky spoločnosti alebo akékoľvek triedy spoločností podliehajúcich smerniciam 78/660/EHS, 83/349/EHS a 86/635/EHS prijali takýto systém s ohľadom na ročné aj konsolidované účtovné závierky alebo s ohľadom len na konsolidované účtovné závierky. Okrem toho členským štátom by sa malo umožniť vyžadovať prijatie tohto systému s ohľadom na všetky spoločnosti alebo akékoľvek triedy spoločností pre ročné a konsolidované účtovné závierky alebo len pre konsolidované účtovné závierky;(12) účtovanie v objektívnych hodnotách by sa malo umožniť len pre tie položky, kde je všeobecne získaná medzinárodná zhoda, že účtovanie v objektívnych hodnotách je vhodné. Súčasná zhoda je, že účtovanie v objektívnych hodnotách by sa nemalo používať pri všetkých finančných aktívach a pasívach, napríklad by sa nemalo používať na väčšinu tých, ktoré súvisia s bankovým účtovníctvom;(13) poznámky k účtovnej závierke by mali zahŕňať určité informácie týkajúce sa finančných nástrojov v súvahe, ktoré sa oceňovali v objektívnych hodnotách. Výročná správa by mala uvádzať ciele a politiku riadenia rizík spoločnosti v súvislosti s jej používaním finančných nástrojov;(14) odvodené finančné nástroje môžu mať výrazný dosah na finančné postavenie spoločností. Zverejnenie odvodených finančných nástrojov a ich objektívna hodnota sa považuje za vhodné, aj keď spoločnosť nepoužíva účtovanie v objektívnych hodnotách. Aby sa obmedzilo administratívne bremeno kladené na malé podniky, členským štátom by sa malo povoliť oslobodiť malé podniky od tejto požiadavky zverejňovať;(15) účtovanie finančných nástrojov je rýchlo sa rozvíjajúcou oblasťou finančného výkazníctva, ktoré si nutne vyžaduje prehodnotenie zo strany Komisie na základe praktických skúseností členských štátov s účtovaním v objektívnych hodnotách,PRIJALI TÚTO SMERNICU:Článok 1Týmto sa smernica 78/660/EHS mení a dopĺňa takto:1. vkladá sa tento oddiel:"ODDIEL 7aOceňovanie v objektívnych hodnotáchČlánok 42a1. Členské štáty povolia alebo vyžadujú odchylne od ustanovení článku 32 a v súlade s podmienkami stanovenými v odsekoch 2 až 4 tohto článku s ohľadom na všetky spoločnosti alebo akékoľvek triedy spoločností oceňovanie finančných nástrojov vrátane derivátov v objektívnych hodnotách.Toto povolenie alebo táto požiadavka sa môže obmedziť na konsolidované účtovné závierky v zmysle smernice 83/349/EHS.2. Na účely tejto smernice zmluvy na základe komodít, ktoré dávajú zmluvnej strane právo vyrovnať sa v hotovosti alebo pomocou nejakého iného finančného nástroja, sa považujú za odvodené finančné nástroje, ibaže:a) boli uzavreté a naďalej spĺňajú požiadavky spoločnosti na očakávaný nákup, predaj alebo používanie;b) boli od začiatku určené na takýto účel; ac) očakáva sa, že sa splatia doručením komodity.3. Odsek 1 sa vzťahuje len na pasíva, ktoré:a) sa držia ako časť obchodného portfólia; alebob) sú odvodenými finančnými nástrojmi.4. Oceňovanie podľa odseku 1 sa nevzťahuje na:a) základné finančné nástroje držané do doby splatnosti;b) pôžičky a pohľadávky, ktoré vznikli v spoločnosti a nie sú držané na účely obchodovania; ac) na účasti v dcérskych podnikoch, pridružených a spoločných podnikoch, kapitálové nástroje vydané spoločnosťou, na zmluvy o prípadnom protiplnení pri spájaní podnikov ako aj na ostatné finančné nástroje s takými osobitnými charakteristikami, že nástroje, vzhľadom na to, čo sa vo všeobecnosti prijíma, by sa mali účtovať odlišne od ostatných finančných nástrojov.5. Ako výnimka z článku 32, členské štáty môžu, s ohľadom na akékoľvek aktíva a pasíva, ktoré kvalifikujú ako hedžingové položky podľa objektívnych hodnôt systému hedžingového účtovania alebo ako určené podiely takýchto aktív alebo pasív, umožniť oceňovanie v osobitnom rozsahu požadovanom podľa tohto systému.Článok 42b1. Objektívna hodnota uvádzaná v článku 42a sa definuje odkazom na:a) trhovú hodnotu pre tie finančné nástroje, pre ktoré sa môže ľahko určiť spoľahlivý trh. Ak sa trhová hodnota nedá určiť ľahko pre nástroj, ale môže sa určiť pre jeho zložky alebo pre podobný nástroj, trhová hodnota sa môže odvodiť z trhovej hodnoty jeho zložiek alebo podobného nástroja; alebob) hodnotu vyplývajúcu zo všeobecne prijatých modelov a postupov oceňovania pre tie nástroje, pre ktoré sa nedá ľahko určiť spoľahlivý trh. Tieto modely a postupy oceňovania zabezpečia rozumnú aproximáciu trhovej hodnoty.2. Tie finančné nástroje, ktoré sa nedajú spoľahlivo oceniť žiadnou metódou opísanou v odseku 1, sa ocenia podľa článkov 34 až 42.Článok 42c1. Ak sa finančný nástroj oceňuje podľa článku 42b, zmena v hodnote sa Bez ohľadu na ustanovenia článku 31 ods. 1 písm. c) zahrnie do výkazu ziskov a strát. Avšak táto zmena sa zahrnie priamo do vlastného imania, v položke rezervných fondov k objektívnej hodnote, ak:a) vyúčtovávaný nástroj je hedžingovým nástrojom podľa systému hedžingového účtovníctva, ktoré umožňuje, aby sa časť alebo celá zmena v hodnote neuvádzala vo výkaze ziskov a strát; alebob) zmena v hodnote súvisí s rozdielom výmenného kurzu vznikajúceho pri peňažnej položke, ktorá tvorí súčasť čistých investícií spoločnosti v zahraničnom subjekte.2. Členské štáty môžu povoliť alebo vyžadovať, aby sa zmena v hodnote finančného iného aktíva, ktoré je k dispozícii na predaj, než odvodený finančný nástroj, zahrnula priamo do vlastného kapitálu, v položke rezervných fondov k objektívnej hodnote.3. Rezervné fondy k objektívnej hodnote sa upravia, keď sumy v nich uvedené nie sú viac potrebné pre vykonanie odsekov 1 a 2.Článok 42dAk sa finančné nástroje ocenili v objektívnej hodnote, v poznámkach k účtovnej závierke sa uvedú:a) výrazné predpoklady slúžiace za základ modelov a postupov ocenenia, ak sa objektívne hodnoty určili podľa článku 42b ods. 1 písm. b);b) podľa kategórií finančných nástrojov, objektívna hodnota, zmeny v hodnote priamo zahrnuté vo výkaze ziskov a strát ako aj zmeny zahrnuté v rezervných fondoch k objektívnej hodnote;c) pre každú triedu odvodených finančných nástrojov, informácie o rozsahu a povahe nástrojov vrátane významných podmienok a požiadaviek, ktoré môžu ovplyvniť sumu, načasovanie a istotu budúcich tokov hotovosti; ad) tabuľka ukazujúca pohyby v rezervných fondoch k objektívnej hodnote počas finančného roka.";2. v článku 43 ods. 1:a) v bode 10 sa slová "v článkoch 31 a 34 až 42" nahrádza slovami "v článkoch 31 a 34 až 42c",b) dopĺňa sa bod:"14. Ak sa nepoužilo ocenenie finančných nástrojov v objektívnej hodnote podľa oddielu 7a:a) pre každú triedu odvodených finančných nástrojov:i) objektívna hodnota nástrojov, ak sa táto hodnota môže určiť niektorou z metód uvedenou v článku 42b ods. 1;ii) informácie o rozsahu a povahe nástrojov; ab) pre finančné fixné aktíva zahrnuté v článku 42a, prenesenej v sume väčšej než ich objektívna hodnota a bez toho, aby sa využila možnosť urobiť cenové úpravy podľa článku 35 ods. 1 písm. c) písm. a. a.):i) účtovná hodnota a objektívna hodnota jednotlivých aktív alebo príslušných zoskupení týchto jednotlivých aktív;ii) dôvody pre nezníženie účtovnej hodnoty vrátane povahy dôkazov, ktoré poskytujú základ pre presvedčenie, že sa získa účtovná hodnota.";3. text článku 44 ods. 1 sa nahrádza takto:"1. Členské štáty môžu povoliť spoločnostiam uvedeným v článku 11 vypracovať skrátené poznámky k účtovnej závierke bez informácií požadovaných v článku 43 ods. 1, 5 až 12 a 14 písm. a). Avšak poznámky musia obsahovať informácie stanovené v článku 43 ods. 1, 6 v súhrne za všetky príslušné položky.";4. v článku 46 ods. 2 sa pridáva tento bod:"f) v súvislosti s využívaním finančných nástrojov spoločnosti a ak je to podstatné pre posúdenie jej aktív, pasív, finančného postavenia a zisku alebo straty,- ciele a politika riadenia finančného rizika spoločnosti vrátane jej politiky pre hedžing každého hlavného typu predkladanej transakcie, pre ktorú sa používa hedžingové účtovníctvo, a- miera rizika spoločnosti pri cenovom riziku, úverovom riziku, riziku likvidity a riziku toku hotovosti.";5. v článku 59 ods. 2 písm. a) a b) odkaz na články 31 až 42 sa nahrádza odkazom na oddiel 7 alebo 7a;6. vkladá sa tento článok:"Článok 61aNajneskôr 1. januára 2007 Komisia prehodnotí ustanovenia v článku 42a až 42d, článku 43 ods. 1, 10 a 14, článku 44 ods. 1, článku 46 ods. 2 písm. f) a článku 59 ods. 2 písm. a) a b) so zreteľom na skúsenosti získané pri uplatňovaní týchto ustanovení o účtovaní v objektívnych hodnotách a berúc do úvahy medzinárodný vývoj v oblasti účtovníctva a, ak to bude vhodné, predloží návrh Európskemu parlamentu a Rade s cieľom zmeniť a doplniť uvedené články."Článok 2Smernica 83/349/EHS sa mení a dopĺňa takto:1. text článku 29 ods. 1 sa nahrádza týmto textom:"1. Aktíva a pasíva, ktoré sa majú zahrnúť do konsolidovanej účtovnej závierky sa ocenia podľa jednotných metód a v súlade s oddielmi 7 a 7a a článkom 60 smernice 78/660/EHS.";2. v článku 34:a) v bode 10 sa slová "v článkoch 31 a 34 až 42" nahrádzajú slovami "v článkoch 31 a 34 až 42c", ab) dopĺňajú sa tieto body:"14. Ak sa finančné nástroje ocenili v objektívnych hodnotách v súlade s oddielom 7a smernice 78/660/EHS:a) významné predpoklady tvoriace základ pre modely a postupy ocenenia, ak sa stanovili objektívne hodnoty v súlade s článkom 42b ods. 1 písm. b) tejto smernice;b) podľa kategórií finančných nástrojov, objektívna hodnota, zmeny v hodnote zahrnuté priamo vo výkaze ziskov a strát ako aj v súlade s článkom 42c tejto smernice, zmeny zahrnuté v rezervných fondoch k objektívnej hodnote;c) pre každú triedu odvodených finančných nástrojov, informácie o rozsahu a povahe nástrojov vrátane významných požiadaviek a podmienok, ktoré môžu ovplyvniť sumu, načasovanie a istotu budúcich tokov hotovosti; ad) tabuľka uvádzajúca pohyby v rezerve objektívnych hodnôt počas finančného roka.15. Ak sa finančné nástroje neocenili v objektívnych hodnotách podľa oddielu 7a smernice 78/660/EHS:a) pre každú triedu odvodených nástrojov:i) objektívna hodnota nástrojov, ak sa táto hodnota môže určiť ktoroukoľvek z metód uvedenou v článku 42b ods. 1 tejto smernice;ii) informácie o rozsahu a povahe nástrojov; ab) pre finančné fixné aktíva uvedené v článku 42a tejto smernice, prenesené v sumách presahujúcich ich objektívnu hodnotu a bez toho, aby sa využila cenová úprava v súlade s článkom 35 ods. 1 písm. c) písm. a. a.) tejto smernice:i) účtovná hodnota a objektívna hodnota jednotlivých aktív alebo príslušné skupiny týchto jednotlivých aktívii) dôvody na nezníženie účtovnej hodnoty vrátane povahy dôkazu, ktorý predstavuje základ pre presvedčenie, že sa reprodukuje účtovná hodnota.";3. v článku 36 ods. 2 sa dopĺňa:"e) v súvislosti s využívaním finančných nástrojov zo strany podnikov a ak je to podstatné pre posúdenie aktív, pasív, finančného postavenia a zisku alebo straty,- ciele a politika riadenia finančného rizika podnikov vrátene ich politiky pre hedžing každého významného typu predpovedanej transakcie, pre ktorú sa používa hedžingové účtovníctvo, a- miera rizika pri cenovom riziku, úverovom riziku, riziku likvidity a riziku toku hotovosti.";4. vkladá sa tento článok:"Článok 50aNajneskôr 1. januára 2007 Komisia prehodnotí ustanovenia v článku 29 ods. 1, článku 34 ods. 10, 14 a 15 a článku 36 ods. 2 písm. e) so zreteľom na skúsenosti získané pri uplatňovaní týchto ustanovení o účtovaní v objektívnych hodnotách a berúc do úvahy medzinárodný vývoj v oblasti účtovníctva a, ak to bude vhodné, predloží návrh Európskemu parlamentu a Rade s cieľom zmeniť a doplniť uvedené články."Článok 3Text článku 1 ods. 1 smernice 86/635/EHS sa nahrádza týmto textom:"1. Články 2, 3, 4 ods. 1, 3 až 5, články 6, 7, 13, 14, 15 ods. 3 a 4, články 16 až 21, 29 až 35, 37 až 41, 42 prvá veta, 42a až 42d, 45 ods. 1, 46 ods. 1 a 2, články 48 až 50, 50a, 51 ods. 1, 56 až 59, 61 a 61a smernice 78/660/EHS sa uplatnia na inštitúcie uvedené v článku 2 tejto smernice, pokiaľ táto smernica nestanovuje inak. Avšak články 35 ods. 3, 36, 37 a 39 ods. 1 až 4 tejto smernice sa neuplatnia na aktíva a pasíva, ktoré sú oceňované podľa oddielu 7a smernice 78/660/EHS."Článok 41. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 1. januára 2004. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.Článok 5Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 27. septembra 2001Za Európsky parlamentpredsedkyňaN. FontaineZa RadupredsedaC. Picqué[1] Ú. v. ES C 311, 31. 10. 2000, s. 1.[2] Ú. v. ES C 268, 19. 9. 2000, s. 1.[3] Stanovisko Európskeho parlamentu z 15. mája 2001 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 30. mája 2001.[4] Ú. v. ES L 222, 14. 8. 1978, s. 11. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 1999/60/ES (Ú. v. ES L 162, 26. 6. 1999, s. 65).[5] Ú. v. ES L 193, 18. 7. 1983, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená v Akte o pristúpení z roku 1994.[6] Ú. v. ES L 372, 31. 12. 1986, s. 1.[7] Ú. v. ES L 374, 31. 12. 1991, s. 7.--------------------------------------------------


title: Smernica Komisie 2014/88/EÚ z  9. júla 2014 , ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/49/ES, pokiaľ ide o spoločné bezpečnostné ukazovatele a spoločné metódy na výpočet nákladov v prípade nehôd  Text s významom pre EHP

text:
               10.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 201/9

         SMERNICA KOMISIE 2014/88/EÚ
   z 9. júla 2014,
   ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/49/ES, pokiaľ ide o spoločné bezpečnostné ukazovatele a spoločné metódy na výpočet nákladov v prípade nehôd
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/49/ES z 29. apríla 2004 o bezpečnosti železníc Spoločenstva a o zmene a doplnení smernice Rady 95/18/ES o udeľovaní licencií železničným podnikom a smernice 2001/14/ES o prideľovaní kapacity železničnej infraštruktúry, vyberaní poplatkov za používanie železničnej infraštruktúry a bezpečnostnej certifikácii (smernica o bezpečnosti železníc) (1), a najmä jej článok 5 ods. 2,
   keďže:

               (1)

               V súlade s článkom 5 ods. 1 smernice 2004/49/ES majú členské štáty zhromažďovať informácie o spoločných bezpečnostných ukazovateľoch (CSI), aby sa uľahčilo hodnotenie dosiahnutia spoločných bezpečnostných cieľov (CST) a zabezpečilo monitorovanie všeobecného vývoja bezpečnosti železníc. V súlade s článkom 7 ods. 3 smernice by sa v cieľoch CST mali vymedziť úrovne bezpečnosti vyjadrené formou kritérií akceptovania rizík pre prípady spoločenských rizík. Hlavným účelom CSI by malo byť meranie úrovne bezpečnosti a zjednodušenie hodnotenia hospodárskeho vplyvu CST. Preto je potrebné prejsť z ukazovateľov vyplývajúcich z nákladov železníc súvisiacich s nehodami na ukazovatele týkajúce sa hospodárskych dôsledkov nehôd na spoločnosť.

               (2)

               Pripisovanie peňažných hodnôt zvýšenej úrovni bezpečnosti by sa malo vnímať v súvislosti s obmedzenými rozpočtovými zdrojmi na opatrenia v rámci verejnej politiky. Preto by sa mali uprednostniť iniciatívy, ktoré zabezpečujú účinné prideľovanie zdrojov.

               (3)

               Článkom 9 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 881/2004 (2) sa Európska železničná agentúra (ďalej len „agentúra“) poveruje, aby spolu s bezpečnostnými orgánmi (vymedzenými v článku 3 smernice 2004/49/ES) a národnými orgánmi zodpovednými za vyšetrovania zriadila sieť s cieľom stanoviť obsah CSI uvedených v prílohe I k smernici 2004/49/ES. Agentúra vydala 10. decembra 2013 odporúčanie (ERA-REC- 08-2013) týkajúce sa revízie prílohy I.

               (4)

               Príloha I k smernici 2004/49/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

               (5)

               Opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 27 ods. 1 smernice 2004/49/ES,

         PRIJALA TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Príloha I k smernici 2004/49/ES sa nahrádza textom prílohy k tejto smernici.
   Článok 2
   1.   Členské štáty uvedú do platnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 30. júla 2015. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení.
   Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
   2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   3.   Povinnosť transpozície a vykonávania tejto smernice sa nevzťahuje na Cyperskú republiku a Maltskú republiku, kým na ich území nebudú vybudované železničné systémy.
   Článok 3
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 4
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Bruseli 9. júla 2014

            Za Komisiu

            predseda

         José Manuel BARROSO

      (1)  Ú. v. EÚ L 164, 30.4.2004, s. 44..

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 881/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa ustanovuje Európska železničná agentúra (nariadenie o agentúre) (Ú. v. EÚ L 164, 30.4.2004, s. 1).

      PRÍLOHA
      „
            PRÍLOHA I
            Spoločné bezpečnostné ukazovatele
            Bezpečnostné orgány vymedzené v článku 3 písm. g) podávajú správy o spoločných bezpečnostných ukazovateľoch (CSI) raz za rok.
            Ak sa predkladajú ukazovatele týkajúce sa činností uvedených v článku 2 ods. 2 písm. a) a b), mali by sa predkladať oddelene.
            Ak sa po predložení správy zistia nové okolnosti alebo chyby, bezpečnostný orgán zmení alebo opraví bezpečnostné ukazovatele pri prvej vhodnej príležitosti a najneskôr v nasledujúcej výročnej správe.
            Spoločné vymedzenia CSI a metódy výpočtu hospodárskych dôsledkov nehôd sú uvedené v dodatku.
            1.   Ukazovatele vzťahujúce sa na nehody

                        1.1.

                        Celkový počet a pomerný počet (na vlakokilometre) závažných nehôd, členený na tieto druhy nehôd:

                                    —

                                    zrážka vlaku so železničným vozidlom,

                                    —

                                    zrážka vlaku s prekážkou v priestore prechodového prierezu,

                                    —

                                    vykoľajenie vlaku,

                                    —

                                    nehody na priecestí vrátane nehôd na priecestí, na ktorých sa podieľajú chodci a ďalšie rozdelenie na päť druhov priecestí vymedzených v bode 6.2,

                                    —

                                    nehody osôb zahŕňajúce pohyb železničného koľajového vozidla, s výnimkou samovrážd a pokusov o samovraždu,

                                    —

                                    požiar v železničných koľajových vozidlách,

                                    —

                                    iné.

                              Každá závažná nehoda sa oznamuje pod príslušným druhom prvotnej nehody aj v prípade, ak sú následky sekundárnej nehody závažnejšie (napr. požiar po vykoľajení).

                        1.2.

                        Celkový počet a pomerný počet (na vlakokilometre) ťažko zranených a usmrtených osôb podľa druhu nehody, členený do týchto kategórií:

                                    —

                                    cestujúci (aj v pomere k celkovému počtu osobokilometrov a vlakokilometrov v osobnej doprave),

                                    —

                                    zamestnanec alebo dodávateľ,

                                    —

                                    používateľ priecestia,

                                    —

                                    neoprávnená osoba,

                                    —

                                    iná osoba na nástupišti,

                                    —

                                    iná osoba, ktorá nie je na nástupišti.

                  2.   Ukazovatele vzťahujúce sa na nebezpečný tovar

            Celkový počet a pomerný počet (na vlakokilometre) nehôd pri preprave nebezpečného tovaru po železnici, členený do týchto kategórií:

                        —

                        nehoda, ktorej účastníkom je aspoň jedno železničné vozidlo prepravujúce nebezpečný tovar, ako sa vymedzuje v dodatku,

                        —

                        počet takýchto nehôd, pri ktorých došlo k úniku nebezpečného tovaru.

                  3.   Ukazovatele vzťahujúce sa na samovraždy

            Celkový počet a pomerný počet (na vlakokilometre) samovrážd a pokusov o samovraždu.
            4.   Ukazovatele vzťahujúce sa na okolnosti predchádzajúce nehodám

            Celkový počet a pomerný počet (na vlakokilometre) okolností predchádzajúcich nehodám, členený na tieto druhy okolností:

                        —

                        lom koľajnice,

                        —

                        vybočenie koľaje a iná chyba geometrickej polohy koľaje,

                        —

                        porucha návestidiel s následkom návestenia menej závažnej návesti,

                        —

                        prejdenie návesti,stoj' s prejdením bodu ohrozenia,

                        —

                        prejdenie návesti,stoj' bez prejdenia bodu ohrozenia,

                        —

                        lom kolesa železničných koľajových vozidiel v prevádzke,

                        —

                        lom nápravy železničných koľajových vozidiel v prevádzke.

                  Treba oznámiť všetky takéto okolnosti bez ohľadu na to, či boli, alebo neboli príčinou nehôd. (Okolnosť, ktorej výsledkom je závažná nehoda, sa musí oznámiť aj v rámci ukazovateľov vzťahujúcich sa na okolnosti; okolnosť, ktorej výsledkom nie je závažná nehoda, sa musí oznámiť iba v rámci ukazovateľov vzťahujúcich sa na okolnosti).
            5.   Ukazovatele na výpočet hospodárskych dôsledkov nehôd

            Celková suma v EUR a pomerná suma (na vlakokilometre):

                        —

                        počet úmrtí a ťažkých zranení vynásobený hodnotou zabránenia obeti a zraneniu pri nehode (Value of Preventing a Casualty, VPC),

                        —

                        náklady na odstránenie škôd spôsobených životnému prostrediu,

                        —

                        náklady na materiálne škody spôsobené železničným koľajovým vozidlám alebo infraštruktúre,

                        —

                        náklady súvisiace s oneskoreniami v dôsledku nehôd.

                  Bezpečnostné orgány oznamujú hospodárske dôsledky závažných nehôd.
            VPC je hodnota, ktorú spoločnosť pripisuje zabráneniu obeti alebo ťažkému úrazu pri nehode, a ako taká sa nepoužíva na výpočet kompenzácie medzi stranami zúčastnenými na nehode.
            6.   Ukazovatele vzťahujúce sa na technickú bezpečnosť infraštruktúry a jej využitie

                        6.1.

                        Percentuálny podiel tratí s vlakovými zabezpečovacími zariadeniami (TPS) v prevádzke a percentuálny podiel vlakokilometrov s využitím palubných TPS, ak tieto systémy poskytujú:

                                    —

                                    výstrahu,

                                    —

                                    výstrahu a automatické zastavenie,

                                    —

                                    výstrahu a automatické zastavenie a bodovú kontrolu rýchlosti,

                                    —

                                    výstrahu a automatické zastavenie a nepretržitú kontrolu rýchlosti.

                        6.2.

                        Počet priecestí (celkom, na kilometer trate a na kilometer koľaje) týchto piatich druhov:

                                    a)

                                    pasívne priecestia

                                    b)

                                    aktívne priecestia:

                                                i)

                                                manuálne,

                                                ii)

                                                s automatickými výstražnými svetlami svetelnej signalizácie zo strany používateľa priecestia,

                                                iii)

                                                s automatickou zábranou (závorami) zo strany používateľa priecestia,

                                                iv)

                                                s koľajovým zabezpečovacím zariadením.

            Dodatok
            Spoločné vymedzenia pre CSI a metódy výpočtu hospodárskych dôsledkov nehôd
            1.   Ukazovatele vzťahujúce sa na nehody

            1.1.   ‚Závažná nehoda‘ znamená každú nehodu, na ktorej sa podieľa aspoň jedno pohybujúce sa železničné vozidlo, ktorej výsledkom je minimálne jedna usmrtená alebo ťažko zranená osoba alebo značné poškodenie koľajového vozidla, koľaje, iných zariadení alebo životného prostredia alebo značné narušenie dopravy okrem nehôd v dielňach, skladoch a depách.
            1.2.   ‚Značné poškodenie koľajového vozidla, koľaje, iných zariadení alebo životného prostredia‘ znamená škodu vo výške minimálne 150 000 EUR.
            1.3.   ‚Značné narušenie dopravy‘ znamená, že vlaková doprava na hlavnej železničnej trati je pozastavená na minimálne šesť hodín.
            1.4.   ‚Vlak‘ znamená jedno alebo niekoľko železničných vozidiel ťahaných jedným alebo viacerými rušňami alebo motorovými vozňami alebo samostatne jazdiaci motorový vozeň, ktorý sa pod daným číslom alebo špecifickým označením pohybuje z východiskového pevného bodu do cieľového pevného bodu, vrátane hnacieho vozidla bez záťaže, ako napríklad samostatne jazdiaci rušeň.
            1.5.   ‚Zrážka vlaku so železničným vozidlom‘ znamená čelnú, zadnú alebo bočnú zrážku časti jedného vlaku s časťou druhého vlaku alebo železničného vozidla alebo s posunovaným železničným koľajovým vozidlom.
            1.6.   ‚Zrážka vlaku s prekážkou v priestore prechodového prierezu‘ znamená zrážku časti vlaku s objektmi nachádzajúcimi sa trvale alebo dočasne na trati alebo blízko nej (okrem tých, ktoré sa nachádzajú na priecestiach a ktoré stratilo prechádzajúce vozidlo alebo používateľ) vrátane zrážky s nadzemným trolejovým vedením.
            1.7.   ‚Vykoľajenie vlaku‘ znamená každý prípad, keď aspoň jedno koleso vlaku zíde z koľajníc.
            1.8.   ‚Nehoda na priecestí‘ znamená takú nehodu na priecestí, ktorej účastníkom je aspoň jedno železničné vozidlo a minimálne jedno prechádzajúce vozidlo, ostatní používatelia priecestia, akými sú napríklad chodci, alebo iné objekty, ktoré sa dočasne nachádzajú na trati alebo blízko nej a ktoré stratilo prechádzajúce vozidlo alebo používateľ.
            1.9.   ‚Nehoda osôb zahŕňajúca pohyb železničného koľajového vozidla‘ znamená nehodu, ktorej účastníkom je jedna alebo viaceré osoby, do ktorých narazilo buď železničné vozidlo, alebo k nemu pripevnený objekt alebo objekt, ktorý sa od neho oddelil. Patria sem aj osoby, ktoré spadli zo železničných vozidiel, ako aj osoby, ktoré spadli alebo ich zasiahli uvoľnené objekty počas jazdy na takomto vozidle.
            1.10.   ‚Požiar v železničných koľajových vozidlách‘ znamená požiar alebo výbuch, ku ktorým dôjde v železničných koľajových vozidlách (vrátane ich nákladu) pri ich jazde z východiskovej stanice do cieľovej stanice a pri státí vo východiskovej stanici, v cieľovej stanici alebo na nácestných zastávkach, ako aj počas rozraďovania.
            1.11.   ‚Iné (nehody)‘ znamenajú všetky nehody iné ako zrážka vlaku so železničným vozidlom, zrážka s prekážkami v priestore prechodového prierezu, vykoľajenie vlakov, nehoda na priecestiach, nehoda osôb zahŕňajúca pohyb železničného koľajového vozidla alebo požiar v železničných koľajových vozidlách.
            1.12.   ‚Cestujúci‘ na účely štatistiky o nehodách znamená každú osobu, okrem vlakového personálu, ktorá využíva železničnú dopravu vrátane cestujúcich, ktorí sa pokúšajú nastúpiť na pohybujúci sa vlak alebo vystúpiť z pohybujúceho sa vlaku.
            1.13.   ‚Zamestnanec alebo dodávateľ‘ znamenajú všetky osoby, ktoré sú zamestnané v súvislosti so železnicou a ktoré sú v čase nehody na pracovisku, vrátane personálu dodávateľov, samostatne zárobkovo činných dodávateľov, vlakového personálu a osôb obsluhujúcich železničné koľajové vozidlá a zariadenia infraštruktúry.
            1.14.   ‚Používateľ priecestia‘ znamená všetky osoby používajúce priecestie na prechod cez železničnú trať na akomkoľvek dopravnom prostriedku alebo peši.
            1.15.   ‚Neoprávnená osoba‘ znamená všetky osoby nachádzajúce sa v železničných priestoroch, kde je ich prítomnosť zakázaná, s výnimkou používateľa priecestia.
            1.16.   ‚Iná osoba na nástupišti‘ znamená každú osobu nachádzajúcu sa na železničnom nástupišti, ktorá nie je vymedzená ako ‚cestujúci‘, ‚zamestnanec alebo dodávateľ‘, ‚používateľ priecestí‘, ‚iná osoba mimo nástupišťa‘ alebo ‚neoprávnená osoba‘.
            1.17.   ‚Iná osoba mimo nástupišťa‘ znamená každú osobu nenachádzajúcu sa na železničnom nástupišti, ktorá nie je vymedzená ako ‚cestujúci‘, ‚zamestnanec alebo dodávateľ‘, ‚používateľ priecestí‘, ‚iná osoba na nástupišti‘ alebo ‚neoprávnená osoba‘.
            1.18.   ‚Úmrtie (usmrtená osoba)‘ znamená každú osobu usmrtenú okamžite alebo osobu, ktorá zomrela do 30 dní na následky nehody, s výnimkou samovrážd.
            1.19.   ‚Ťažké zranenie (ťažko zranená osoba)‘ znamená každú zranenú osobu, ktorá bola v dôsledku nehody hospitalizovaná viac ako 24 hodín, s výnimkou pokusu o samovraždu.
            2.   Ukazovatele vzťahujúce sa na nebezpečný tovar

            2.1.   ‚Nehoda pri preprave nebezpečného tovaru‘ znamená každú nehodu alebo incident, ktoré sú predmetom hlásenia v súlade s RID (1)/ADR bodom 1.8.5.
            2.2.   ‚Nebezpečný tovar‘ znamená tie látky a predmety, ktorých preprava je na základe RID zakázaná alebo povolená iba po splnení podmienok uvedených v RID.
            3.   Ukazovatele vzťahujúce sa na samovraždy

            3.1.   ‚Samovražda‘ znamená konanie vedúce k úmyselnému zraneniu samého seba so smrteľnými následkami, ktoré bolo takto zaznamenané a klasifikované príslušným vnútroštátnym orgánom.
            3.2.   ‚Pokus o samovraždu‘ znamená konanie vedúce k úmyselnému zraneniu samého seba s následkami ťažkého zranenia.
            4.   Ukazovatele vzťahujúce sa na okolnosti predchádzajúce nehodám

            4.1.   ‚Lom koľajnice‘ znamená všetky koľajnice rozdelené na dva alebo viac kusov, alebo všetky koľajnice, z ktorých sa oddelil kus kovu a toto oddelenie spôsobilo viac ako 50 mm dlhú a viac ako 10 mm hlbokú medzeru na jazdnom povrchu.
            4.2.   ‚Vybočenie koľaje alebo iná chyba geometrickej polohy koľaje‘ znamenajú nedostatky súvisiace s kontinuitou a geometriou koľaje vyžadujúce si vylúčenie koľaje z prevádzky alebo okamžité zníženie povolenej rýchlosti.
            4.3.   ‚Porucha návestidiel s následkom návestenia menej závažnej návesti‘ znamená technickú poruchu systému návestenia (buď infraštruktúry alebo železničného koľajového vozidla), ktorej výsledkom je návestenie menej obmedzujúcej návesti, než je potrebné.
            4.4.   ‚Prejdenie návesti »stoj« s prejdením bodu ohrozenia‘ znamená každý prípad, pri ktorom ktorákoľvek časť vlaku prejde za koniec dovolenej jazdy a tiež za bod ohrozenia.
            4.5.   ‚Prejdenie návesti »stoj« bez prejdenia bodu ohrozenia‘ znamená každý prípad, pri ktorom ktorákoľvek časť vlaku prejde za koniec dovolenej jazdy, ale neprejde za bod ohrozenia.
            Nedovolená jazda uvedená v bodoch 4.4 a 4.5 znamená prejdenie:

                        —

                        svetelnej traťovej návesti alebo návestidla signalizujúceho príkaz na zastavenie alebo návesti,stoj', ak nefunguje vlakové zabezpečovacie zariadenie (TPS),

                        —

                        konca dovolenej bezpečnej jazdy stanoveného v TPS,

                        —

                        bodu oznámeného podľa predpisov prostredníctvom ústneho alebo písomného povolenia,

                        —

                        návestí ‚stoj‘ (okrem koľajnicových zarážok) alebo ručných návestí.

                  Nepatria sem prípady, keď vozidlá bez pripojenej hnacej jednotky alebo vlak, ktorý je bez obsluhy, prejdú návesti stoj. Nepatria sem prípady, keď sa návestidlo z akéhokoľvek dôvodu neprestaví na návesť ‚stoj‘ včas tak, aby rušňovodič mohol zastaviť vlak pred návestidlom.
            Bezpečnostné orgány môžu predkladať správy o týchto štyroch ukazovateľoch nedovolenej jazdy uvedených v zarážkach tohto bodu osobitne a musia nahlasovať aspoň súhrnný ukazovateľ obsahujúci údaje o všetkých štyroch bodoch.
            4.6.   ‚Lomy kolesa prevádzkovaných železničných koľajových vozidiel‘ znamenajú zlomenie, pri ktorom sa poškodilo koleso a v dôsledku ktorého vzniklo riziko nehody (vykoľajenia alebo zrážky).
            4.7.   ‚Lomy nápravy prevádzkovaných železničných koľajových vozidiel‘ znamenajú zlomenie, pri ktorom sa poškodila náprava a v dôsledku ktorého vzniklo riziko nehody (vykoľajenia alebo zrážky).
            5.   Spoločné metódy výpočtu hospodárskych dôsledkov nehôd

            5.1.   Hodnota zabránenia obeti alebo ťažkému úrazu pri nehode (VPC) sa skladá z:

                        1.

                        Samotnej hodnoty bezpečnosti: Hodnoty ochoty platiť (WTP) vychádzajúce z deklarovaných preferenčných štúdií vykonaných v členských štátoch, v ktorých sa uplatňujú.

                        2.

                        Priamych a nepriamych nákladov: Hodnoty nákladov odhadnuté v členskom štáte zložené z:

                                    —

                                    nákladov na zdravotnú starostlivosť a rehabilitáciu,

                                    —

                                    nákladov na súdne konanie, nákladov na policajné i súkromné vyšetrovanie nehôd, nákladov na záchrannú službu a administratívnych nákladov v rámci poistenia,

                                    —

                                    výrobných strát: spoločenská hodnota tovaru a služieb, ktoré mohli vyprodukovať osoby, keby nedošlo k nehode.

                  Pri výpočte nákladov v prípade obetí pri nehode sa smrteľné nehody a ťažké zranenia posudzujú oddelene (odlišné VPC pre smrteľné nehody a ťažké zranenia).
            5.2.   Spoločné zásady stanovovania samotnej hodnoty bezpečnosti a priamych/nepriamych nákladov:
            Posúdenie vhodnosti dostupných odhadov týkajúcich sa samotnej hodnoty bezpečnosti musí vychádzať z týchto úvah:

                        —

                        odhady sa vzťahujú na systém hodnotenia znižovania rizika úmrtí v sektore dopravy a riadia sa prístupom ochoty platiť (WTP) v súlade s uvedenými preferenčnými metódami,

                        —

                        vzorka respondentov použitá na stanovenie hodnôt je reprezentatívnou vzorkou príslušnej populácie; vzorka musí predovšetkým odzrkadľovať vek/príjem spolu s inými príslušnými sociálno-ekonomickými/demografickými charakteristikami tejto populácie,

                        —

                        metóda odvodzovania hodnôt WTP: prieskum sa vykonáva prostredníctvom jasných/zmysluplných otázok kladených respondentom.

                  Priame a nepriame náklady sa stanovujú na základe skutočných nákladov spoločnosti.
            5.3.   Vymedzenie pojmov
            5.3.1.   ‚Náklady na škody spôsobené životnému prostrediu‘ znamenajú náklady železničných podnikov a manažérov infraštruktúry stanovené na základe ich skúsenosti s cieľom uviesť zničenú oblasť do stavu pred nehodou na železnici.
            5.3.2.   ‚Náklady na materiálne škody spôsobené železničným koľajovým vozidlám alebo infraštruktúre‘ znamenajú náklady na nové železničné koľajové vozidlá alebo infraštruktúru s rovnakými vlastnosťami a technickými parametrami, ako tie, ktoré boli nenapraviteľne zničené, a náklady na vrátenie opraviteľných železničných koľajových vozidiel alebo infraštruktúry do stavu pred nehodou. Oboje náklady odhadnú železničné podniky a manažéri infraštruktúry na základe svojich skúseností. Patria sem aj náklady súvisiace s prenájmom železničných koľajových vozidiel v dôsledku ich nepoužiteľnosti kvôli spôsobeným škodám.
            5.3.3.   ‚Náklady súvisiace s meškaniami v dôsledku nehôd‘ znamenajú peňažnú hodnotu meškaní vzniknutú pre používateľov koľajovej dopravy (cestujúcich a zákazníkov nákladnej dopravy) v dôsledku nehôd vypočítanú podľa tohto vzorca:

               VT = peňažná hodnota úspor cestovného času

               Hodnota času pre cestujúceho vo vlaku (za hodinu):

            VTP = [VT pracovne cestujúcich] * [priemerné percentuálne vyjadrenie pracovne cestujúcich za rok] + [VT cestujúcich mimo zamestnania] * [Priemerné percentuálne vyjadrenie cestujúcich mimo zamestnania za rok]
            VTP v EUR na jedného cestujúceho za hodinu
            ‚pracovne cestujúci‘ znamená cestujúceho, ktorý cestuje v súvislosti so svojou profesionálnou činnosťou, okrem dochádzky do zamestnania.

               Hodnota času pre nákladný vlak (za hodinu):

            VTF = [VT nákladných vlakov] * [(tonokilometer)/(vlakokilometer)]
            VTF v EUR na jednu tonu nákladu za hodinu
            Priemerné množstvo ton tovaru prepraveného jedným vlakom za rok = (tonokilometer)/(vlakokilometer)

               CM = Náklady na 1 minútu meškania vlaku

               Vlak osobnej dopravy

            CMP = K1 * (VTP/60) * [(osobokilometer)/(vlakokilometer)]
            Priemerný počet cestujúcich v jednom vlaku za rok = (osobokilometer)/(vlakokilometer)

               Nákladný vlak

            CMF = K2 * (VTF/60)
            Hodnota faktorov K1 a K2 sa nachádza medzi hodnotou času a hodnotou meškania podľa odhadov z uvedených preferenčných štúdií s cieľom zohľadniť, že stratený čas v dôsledku meškania je vnímaný omnoho negatívnejšie ako bežná cestovná doba.
            Náklady súvisiace s meškaním v dôsledku nehody = CMP * (minúty meškania vlakov osobnej dopravy) + CMF * (minúty meškania nákladných vlakov)

               Oblasť uplatňovania tohto vzorca

            Náklady súvisiace s meškaním treba vypočítať pre vážne nehody takto:

                        —

                        skutočné meškania na železničných tratiach, kde došlo k nehodám, merané v konečnej stanici

                        —

                        skutočné meškania, alebo v prípade, že to nie je možné, odhadované meškania na ostatných dotknutých tratiach.

                  6.   Ukazovatele vzťahujúce sa na technickú bezpečnosť infraštruktúry a jej využitie

            6.1.   ‚Vlakové zabezpečovacie zariadenie (TPS)‘ znamená systém, ktorý pomáha vynútiť rešpektovanie návestí a rýchlostných obmedzení.
            6.2.   ‚Palubné systémy‘ znamenajú systémy poskytovania pomoci rušňovodičovi pri sledovaní návestí pozdĺž trate a na stanovišti rušňovodiča, čím sa zabezpečí krytie bodov ohrozenia a vynútenie dodržiavania rýchlostných obmedzení. Palubné TPS sú opísané takto:

                        a)

                        Výstraha, ktorá poskytuje rušňovodičovi automatickú výstrahu.

                        b)

                        Výstraha s automatickým zastavením, ktoré poskytuje rušňovodičovi automatickú výstrahu a automatické zastavenie pri prejdení návesti ‚stoj‘.

                        c)

                        Výstraha s automatickým zastavením a bodovou kontrolou rýchlosti, ktoré poskytujú rušňovodičovi krytie bodov ohrozenia, pričom ‚bodová kontrola rýchlosti‘ znamená kontrolu dodržiavania rýchlosti na určitých miestach (úseky so zníženou rýchlosťou) pred návestidlom.

                        d)

                        Výstraha s automatickým zastavením a nepretržitou kontrolou rýchlosti, ktoré poskytujú rušňovodičovi krytie bodov ohrozenia a nepretržitú kontrolu dodržiavania traťovej rýchlosti a jej obmedzení, pričom ‚nepretržitá kontrola rýchlosti‘ znamená trvalé označenie a vynucovanie dodržiavania maximálnej povolenej cieľovej rýchlosti na všetkých úsekoch trate.

                  Typ d) sa považuje za systém vlakového zabezpečovača (ATP).
            6.3.   ‚Priecestie‘ znamená úrovňové križovanie železničnej trate s cestou alebo s priechodom stanovené manažérom infraštruktúry a otvorené verejným alebo súkromným používateľom. Nepatria sem priechody medzi nástupišťami na staniciach, ani priechody cez koľajnice výhradne pre zamestnancov.
            6.4.   Na účel štatistiky o železničných nehodách ‚cesta‘ znamená každú verejnú alebo súkromnú cestu, miestnu komunikáciu alebo diaľnicu vrátane priľahlých chodníkov pre chodcov a bicykle.
            6.5.   ‚Priechod‘ znamená každú trať, inú ako cesta, určenú na prechod osôb, zvierat, vozidiel alebo strojov.
            6.6.   ‚Pasívne priecestie‘ znamená priecestie bez akéhokoľvek systému výstrahy alebo zábrany, ktorý by sa aktivoval v prípade, že prechod cez priecestie nie je pre používateľa bezpečný.
            6.7.   ‚Aktívne priecestie‘ znamená priecestie, na ktorom sú prechádzajúci používatelia chránení alebo varovaní pred prichádzajúcim vlakom prostredníctvom spustenia zariadení v prípade, že prechod cez priecestie nie je pre používateľa bezpečný.

                        —

                        Ochrana prostredníctvom použitia fyzických zariadení zahŕňa:

                                    —

                                    polovičné alebo celé závory,

                                    —

                                    brány.

                        —

                        Výstraha prostredníctvom použitia zariadení pevne upevnených na priecestiach:

                                    —

                                    viditeľné zariadenia: svetlá,

                                    —

                                    počuteľné zariadenia: zvony, húkačky, klaksóny atď.

                  Aktívne priecestia sa delia na tieto druhy:

                        a)

                        manuálne: priecestie, kde zábranu (závory) alebo výstražné svetlá svetelnej signalizácie zo strany používateľa manuálne aktivuje zamestnanec železníc;

                        b)

                        automatické s výstražnými svetlami svetelnej signalizácie zo strany používateľa priecestia: priecestie, kde výstrahu pre používateľa aktivuje približujúci sa vlak;

                        c)

                        automatické so zábranou (závorami) zo strany používateľa priecestia: priecestie, kde zábranu pre používateľa aktivuje približujúci sa vlak. Toto priecestie zahŕňa zábranu (závory) aj výstražné svetlá svetelnej signalizácie zo strany používateľa priecestia.

                        d)

                        s koľajovým zabezpečovacím zariadením: priecestie, kde návesť alebo vlakové zabezpečovacie zariadenie dovolia vlaku pokračovať v jazde, až keď je priecestie v plnej miere zabezpečené zo strany používateľa priecestia závorou a bez prekážok.

                  7.   Vymedzenie jednotiek merania

            7.1.   ‚Vlakokilometer‘ znamená jednotku merania pohybu vlaku na vzdialenosť jedného kilometra. Použitá vzdialenosť je, pokiaľ je známa, skutočne prejdená vzdialenosť, v opačnom prípade sa má použiť štandardná sieťová vzdialenosť medzi východiskovým bodom a cieľovým bodom. Do úvahy sa berie iba vzdialenosť na území štátu podávajúceho správu.
            7.2.   ‚Osobokilometer‘ znamená jednotku merania predstavujúcu prepravu jedného cestujúceho železnicou na vzdialenosť jedného kilometra. Má sa zohľadniť iba vzdialenosť na území štátu podávajúceho správu.
            7.3.   ‚Dĺžka trate‘ znamená dĺžku trate meranú v kilometroch na železničnej sieti v členských štátoch, ktorej rozsah je stanovený v článku 2. Pri železničných tratiach s viacerými koľajami sa má počítať iba vzdialenosť medzi východiskovým bodom a cieľovým bodom.
            7.4.   ‚Dĺžka koľaje‘ znamená dĺžku koľaje meranú v kilometroch na železničnej sieti v členských štátoch, ktorej rozsah je stanovený v článku 2. Na železničnej trati s viacerými koľajami sa má počítať dĺžka každej koľaje.
         “

         (1)  RID, Poriadok pre medzinárodnú železničnú prepravu nebezpečného tovaru prijatý na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/68/ES z 24. septembra 2008 o vnútrozemskej preprave nebezpečného tovaru (Ú. v. EÚ L 260, 30.9.2008, s. 13).


Dôležité právne oznámenie

|

31988L0361

Smernica Rady z 24. júna 1988, ktorou sa vykonáva článok 67 zmluvy

Úradný vestník L 178 , 08/07/1988 S. 0005 - 0018 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 10 Zväzok 1 S. 0044  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 10 Zväzok 1 S. 0044  CS.ES Kapitola 10 Zväzok 001 S. 10  - 23 ET.ES Kapitola 10 Zväzok 001 S. 10  - 23 HU.ES Kapitola 10 Zväzok 001 S. 10  - 23 LT.ES Kapitola 10 Zväzok 001 S. 10  - 23 LV.ES Kapitola 10 Zväzok 001 S. 10  - 23 MT.ES Kapitola 10 Zväzok 001 S. 10  - 23 PL.ES Kapitola 10 Zväzok 001 S. 10  - 23 SK.ES Kapitola 10 Zväzok 001 S. 10  - 23 SL.ES Kapitola 10 Zväzok 001 S. 10  - 23

		Smernica Radyz 24. júna 1988,ktorou sa vykonáva článok 67 zmluvy(88/361/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, najmä na jej články 69 a 70 ods. 1,so zreteľom na návrh Komisie predložený po porade s Menovým výborom [1],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [2],keďže článok 8a zmluvy stanovuje, že vnútorný trh musí zahŕňa oblasť bez vnútorných hraníc, v ktorej je zabezpečený voľný pohyb kapitálu, a to bez toho, aby tým boli dotknuté iné ustanovenia tejto zmluvy;keďže členské štáty by mali byť schopné prijať požadované opatrenia na reguláciu bankovej likvidity; keďže tieto opatrenia by mali byť obmedzené na tento účel;keďže členské štáty by mali byť v prípade potreby schopné prijať opatrenia na obmedzenie (dočasné a v rámci systému vhodných postupov spoločenstva) pohybov krátkodobého kapitálu, ktorý by mohol vážne narušiť realizáciu ich menovej politiky a politiky výmenného kurzu, a to aj tam, kde neexistujú významné odchýlky v základných hospodárskych faktoroch;keďže v záujme transparentnosti je vhodné určiť v súlade s ustanoveniami tejto smernice rozsah prechodných opatrení prijatých v prospech Španielskeho kráľovstva a Portugalskej republiky aktom o pristúpení z roku 1985 v oblasti pohybu kapitálu;keďže Španielske kráľovstvo a Portugalská republika môžu na základe podmienok stanovených v článkoch 61 až 66 a v článkoch 222 až 232 aktu o pristúpení z roku 1985 odložiť liberalizáciu určitých pohybov kapitálu odchylne od záväzkov stanovených v Prvej smernici Rady z 11. mája 1960, ktorým sa vykonáva článok 67 zmluvy [3], doplneného smernicou 86/566/EHS [4]; keďže smernica 86/566/EHS stanovuje aj prechodnú úpravu v prospech týchto dvoch členských štátov v súvislosti s ich povinnosťou liberalizovať kapitálové pohyby; keďže je pre tieto dva členské štáty vhodné, aby im bolo umožnené odložiť uplatňovanie nových liberalizačných záväzkov vyplývajúcich z tejto smernice;keďže Helénska republika a Írsko čelia v rozličných stupňoch komplikovanej situácii v oblasti platobnej bilancie a vysokej úrovni zahraničnej zadĺženosti; keďže okamžitá a úplná liberalizácia pohybu kapitálu v týchto dvoch členských štátoch by im ešte viac skomplikovala ďalšie uplatňovanie opatrení, ktoré musia vykonať na zlepšenie svojej vonkajšej pozície a na posilnenie svojich finančných systémov, aby sa tak mohli prispôsobiť požiadavkám integrovaného finančného trhu v spoločenstve; keďže v súlade s článkom 8c zmluvy je vhodné poskytnúť týmto dvom členským štátom vo svetle ich špecifických okolností primerané lehoty na splnenie záväzkov vyplývajúcich z tejto smernice;keďže úplná liberalizácia pohybu kapitálu by mohla v niektorých členských štátoch, predovšetkým v hraničných oblastiach, prispieť k problémom na trhu kvôli druhému bydlisku; keďže vnútroštátne právne predpisy súvisiace s týmito nákupmi by nemali byť dotknuté nadobudnutím účinnosti tejto smernice;keďže je treba využiť obdobia nadobudnutia účinnosti tejto smernice, aby sa Komisii umožnilo predloženie návrhov určených na odstránenie alebo zníženie rizika jej obchádzania, daňových únikov a vyhýbania sa plateniu daní, vyplývajúceho z rozdielnosti vnútroštátnych systémov zdaňovania a aby sa mohla Rada vyjadriť k týmto návrhom;keďže v súlade s článkom 70 ods. 1 zmluvy sa musí spoločenstvo vynasnažiť o dosiahnutie najvyššieho možného stupňa liberalizácie v súvislosti s pohybom kapitálu medzi jeho tuzemcami a subjektmi z tretích krajín;keďže rozsiahly pohyb krátkodobého kapitálu do tretích krajín alebo z nich môže narušiť menovú alebo finančnú situáciu členských štátov alebo spôsobiť výrazný tlak na devízové trhy; keďže takýto smer vývoja by mohol byť škodlivý pre súdržnosť európskeho menového systému, pre hladký priebeh operácií na vnútornom trhu a pre postupné dosiahnutie hospodárskej a menovej únie; keďže je v prípade nutnosti vhodné vytvoriť potrebné podmienky pre zosúladený postup členských štátov;keďže táto smernica nahrádza smernicu Rady 72/156/EHS z 21. marca 1972 o regulácii tokov medzinárodného kapitálu a neutralizácii ich nepriaznivých účinkov na vnútroštátnu likviditu [5]; keďže smernica 72/156/EHS sa v súvislosti s tým ruší,PRIJALA NASLEDUJÚCU SMERNICU:Článok 11. Bez toho, aby tým boli dotknuté nasledujúce ustanovenia, musia členské štáty odstrániť obmedzenia pohybu kapitálu platné pre tuzemcov členských štátov. Aby sa zjednodušilo vykonávanie tejto smernice, pohyb kapitálu sa klasifikuje v súlade s nomenklatúrou v prílohe I.2. Prevody v súvislosti s pohybom kapitálu sa uskutočňujú za rovnakých devízových podmienok ako platby týkajúce sa bežných transakcií.Článok 2Členské štáty oznámia Výboru guvernérov centrálnych bánk, Menovému výboru a Komisii opatrenia prijaté na reguláciu bankovej likvidity, ktorá má špecifický účinok na kapitálové transakcie uskutočňované úverovými inštitúciami s tuzemcami členských štátov, a to najneskôr do dátumu nadobudnutia účinnosti týchto opatrení.Takéto opatrenia musia byť v potrebnej miere obmedzené na účely vnútroštátnej menovej regulácie. Menový výbor a Výbor guvernérov centrálnych bánk Komisii predložia svoje stanoviská k týmto opatreniam.Článok 31. Ak pohyby krátkodobého kapitálu mimoriadneho objemu vyvolávajú značné deformácie na devízových trhoch a vedú k výrazným poruchám v realizácii menovej a devízovej politiky členských štátov, čo sa prejavuje predovšetkým podstatnými zmenami vo vnútroštátnej likvidite, môže Komisia po konzultácii s Menovým výborom a s Výborom guvernérov centrálnych bánk povoliť členskému štátu, aby v súvislosti s kapitálovými pohybmi uvedenými v prílohe II prijal ochranné opatrenia, podmienky a podrobnosti, ktorých určí Komisia.2. V naliehavých prípadoch môže uvedené ochranné opatrenia prijať samotný dotknutý členský štát, ak sú tieto opatrenia nevyhnutné. Komisia a ostatné členské štáty musia byť informované o týchto opatreniach, a to najneskôr do dátumu ich nadobudnutia účinnosti. Komisia po porade s Menovým výborom a s Výborom guvernérov centrálnych bánk rozhodne o tom, či príslušný členský štát môže pokračovať v uplatňovaní týchto opatrení, alebo či ich má zmeniť, prípadne zrušiť.3. Rozhodnutia prijaté Komisiou podľa odsekov 1 a 2 môže odvolať alebo pozmeniť Rada kvalifikovanou väčšinou.4. Lehota na uplatňovanie ochranných opatrení prijatých na základe tohto článku nesmie byť dlhšia ako šesť mesiacov.5. Rada na základe správy vypracovanej Komisiou a po predložení stanoviska Menového výboru a Výboru guvernérov centrálnych bánk do 31. decembra 1992 preskúma, či ustanovenia tohto článku, vzhľadom na jeho zásady a obsah, aj naďalej vyhovujú zamýšľaným požiadavkám.Článok 4Touto smernicou nie je dotknuté právo členských štátov prijať všetky potrebné opatrenia na predchádzanie porušovaniu ich právnych predpisov, okrem iného v oblasti zdaňovania a obozretného dohľadu nad finančnými inštitúciami, alebo zavádzať postupy oznamovania pohybov kapitálu na účely spracovania administratívnych alebo štatistických informácií.Uplatňovanie týchto opatrení a postup nesmie prekážať kapitálovým pohybom vykonávaným v súlade s právom spoločenstva.Článok 5Pre Španielske kráľovstvo a pre Portugalskú republiku platí v súlade s nomenklatúrou kapitálových pohybov uvedenou v prílohe I rozsah pôsobnosti ustanovení aktu o pristúpení z roku 1985 v oblasti kapitálových pohybov stanovený v prílohe III.Článok 61. Členské štáty prijmú opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 1. júla 1990. Bezodkladne o tom informujú Komisiu. Okrem toho oznámia všetky nové opatrenia alebo akúkoľvek zmenu, alebo doplnenie ustanovení týkajúcich sa kapitálových pohybov uvedených v prílohe I, a to najneskôr do dátumu ich nadobudnutia platnosti.2. Španielske kráľovstvo a Portugalská republika bez toho, aby boli dotknuté články 61 až 66 a 222 až 232 aktu o pristúpení z roku 1985 vo vzťahu k týmto dvom členským štátom, a Helénska republika a Írsko môžu dočasne pokračovať v uplatňovaní obmedzení kapitálových pohybov uvedených v prílohe IV podľa podmienok a v lehotách stanovených v tejto prílohe.Ak Portugalská republika alebo Helénska republika pred uplynutím lehoty stanovenej pre liberalizáciu kapitálových pohybov uvedených v zoznamoch III a IV prílohy IV dospeje k názoru, že nie je schopná pokračovať v liberalizácii, predovšetkým z dôvodu problémov v oblasti platobnej bilancie alebo z dôvodu nedostatočného prispôsobenia sa vnútroštátneho finančného systému, Komisia na základe požiadavky jedného z týchto členských štátov v spolupráci s Menovým výborom preskúma hospodársku a finančnú situáciu dotknutého štátu. Na základe výsledkov tohto prieskumu Komisia navrhne Rade predĺženie lehoty určenej na liberalizáciu všetkých uvedených kapitálových pohybov alebo ich časti. Toto predĺženie lehoty nesmie prekročiť obdobie troch rokov. Rada koná v súlade s postupmi stanovenými v článku 69 zmluvy.3. Belgické kráľovstvo a Luxemburské veľkovojvodstvo môžu dočasne pokračovať v realizácii dvojitého devízového trhu na základe podmienok stanovených v prílohe V a počas obdobia uvedeného v tejto prílohe.4. Existujúce vnútroštátne právne predpisy týkajúce sa nákupu druhých bydlísk zostávajú v platnosti dovtedy, kým Rada neprijme ďalšie ustanovenia v tejto oblasti v súlade s článkom 69 zmluvy. Týmito ustanoveniami nie je dotknutá uplatniteľnosť iných ustanovení práva spoločenstva.5. Komisia do 31. decembra 1988 predloží Rade návrhy zamerané na odstránenie a zníženie rizík obchádzania zákonov, daňových únikov a vyhýbania sa plateniu daní vyplývajúcich z rozdielnosti vnútroštátnych systémov zdaňovania úspor a na kontrolu uplatňovania týchto systémov.Rada sa k týmto návrhom Komisie vyjadrí do 30. júna 1989. Všetky daňové ustanovenia spoločenstva musia byť v súlade s medzinárodnou zmluvou prijaté jednohlasne.Článok 71. Pokiaľ nie je v iných ustanoveniach tejto smernice ustanovené inak, členské štáty sa vo svojej úprave prevodov súvisiacich s pohybmi kapitálu do tretích krajín alebo z tretích krajín usilujú o dosiahnutie rovnakého stupňa liberalizácie, aký sa používa pri operáciách s tuzemcami ostatných členských štátov.Ustanoveniami predchádzajúceho odseku nie je dotknuté uplatňovanie vnútroštátnych právnych predpisov alebo predpisov spoločenstva na tretie krajiny, predovšetkým vzájomné podmienky týkajúce sa operácií zriaďovania, ustanovenia o finančných službách ani vstup cenných papierov na kapitálové trhy.2. Ak rozsiahly pohyb krátkodobého kapitálu do tretích krajín alebo z nich vážne poškodzuje vnútroštátnu menovú alebo finančnú situáciu členských štátov alebo niekoľkých členských štátov, alebo spôsobuje výrazný tlak na devízové vzťahy v rámci spoločenstva alebo medzi spoločenstvom a tretími krajinami, členské štáty sa navzájom poradia o všetkých opatreniach, ktoré sa majú prijať na účely zvládnutia týchto problémov. Tieto konzultácie sa uskutočnia v rámci Výboru guvernérov centrálnych bánk a v rámci Menového výboru na základe iniciatívy Komisie alebo ktoréhokoľvek členského štátu.Článok 8Menový výbor najmenej raz za rok preskúma stav v oblasti voľného pohybu kapitálu, ako vyplýva z uplatňovania tejto smernice. Preskúmanie sa týka opatrení určených na vnútroštátnu reguláciu úverových, finančných a menových trhov, ktoré môžu mať špecifický vplyv na medzinárodného pohyb kapitálu a na všetky ostatné aspekty tejto smernice. Výbor predloží Komisii správu o výsledkoch tohto prieskumu.Článok 9Prvá smernica z 11. mája 1960 a smernica 72/156/EHS sa rušia s účinnosťou od 1. júla 1990.Článok 10Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Luxemburgu 24. júna 1988Za RadupredsedaM. Bangemann[1] Ú. v. ES C 26, 1.2.1988, s. 1.[2] Stanovisko zo 17. júna 1988 (ešte nebolo uverejnené v úradnom vestníku).[3] Ú. v. ES 43, 12.7.1960, s. 921/60.[4] Ú. v. ES L 332, 26.11.1986, s. 22.[5] Ú. v. ES L 91, 18.4.1972, s. 13.--------------------------------------------------PRÍLOHA INOMENKLATÚRA KAPITÁLOVÝCH POHYBOV UVEDENÁ V ČLÁNKU 1 TEJTO SMERNICEV rámci tejto nomenklatúry sú kapitálové pohyby klasifikované podľa ekonomickej povahy aktív a pasív, s ktorými súvisia, vyjadrené buď v národnej mene, alebo v cudzej mene.Kapitálové pohyby uvedené v tejto terminológii sa týkajú:- všetkých operácií potrebných na účely kapitálových pohybov: uzatvárania a realizácie transakcií a súvisiacich prevodov. Tieto transakcie sa väčšinou uskutočňujú medzi tuzemcami v rozličných členských štátoch, hoci niektoré kapitálové pohyby sa realizujú jednou osobou na svoj vlastný účet (napr. prevody aktív patriacich emigrantom),- operácií realizovaných akoukoľvek fyzickou alebo právnickou osobou [1], vrátane operácií súvisiacich s aktívami alebo pasívami členských štátov alebo iných orgánov verejnej správy a agentúr, pokiaľ nie je v článku 68 ods. 3 zmluvy ustanovené inak,- prístupu účastníkov trhu ku všetkým finančným technikám dostupným na trhu používaným na účely realizácie uvedených operácií. Napríklad pojem nadobúdania cenných papierov a iných finančných dokumentov sa nevzťahuje len na okamžité transakcie, ale aj na dostupné techniky obchodovania: na termínové obchody, na opčné obchody alebo obchody s opčnými listami, na swapy (výmeny) za iné aktíva atď. Podobne pojem operácií s bežnými a vkladovými účtami vo finančných inštitúciách nepredstavuje len otváranie účtov a umiestňovanie financií na nich, ale aj budúce devízové obchody nezávisle od toho, či sú určené na pokrytie devízového rizika, alebo na zaujatie devízovej pozície,- operácií zameraných na likvidáciu alebo prevod vytvorených aktív, na repatriáciu výsledkov ich likvidácie [2] alebo na okamžité využívanie týchto výsledkov v rámci záväzkov spoločenstva,- operácií zameraných na splácanie úverov alebo pôžičiek.Táto nomenklatúra nepredstavuje úplný zoznam vysvetlení pojmu kapitálové pohyby, čím je odôvodnený bod XIII - F. "Iné kapitálové pohyby - rôzne". Preto sa nemôže vykladať ako obmedzujúca rozsah pôsobnosti zásady úplnej liberalizácie kapitálových pohybov uvedenej v článku 1 tejto smernice.I - PRIAME INVESTÍCIE [3]1. Zakladanie a rozširovanie pobočiek alebo podnikov, ktoré patria výlučne osobe poskytujúcej kapitál, a úplné nadobúdanie existujúcich podnikov.2. Spoluúčasť na nových alebo existujúcich podnikoch so zreteľom na nadväzovanie alebo udržiavanie trvalých hospodárskych prepojení.3. Dlhodobé pôžičky s cieľom vytvoriť alebo zachovať trvalé hospodárske prepojenie.4. Reinvestícia ziskov s cieľom udržať trvalé hospodárske prepojenie.A - priame investície cudzozemcov území členského štátu [4].B - priame investície vykonané tuzemcami v zahraničí [5].II - INVESTÍCIE DO NEHNUTEľNÉHO MAJETKU (nezahrnuté v bode I) [6]A - Investície cudzozemcov do nehnuteľného majetku na štátnom území členského štátu.B - Investície tuzemcov do nehnuteľného majetku v zahraničí.III - OPERÁCIE S CENNÝMI PAPIERMI, S KTORÝMI SA BEŽNE OBCHODUJE NA KAPITÁLOVOM TRHU (nezahrnuté v bodoch I, IV a V)a) Akcie a iné cenné papiere účastníckej povahy [7].b) Obligácie [8].A - Transakcie s cennými papiermi na kapitálovom trhu1. Nadobúdanie domácich cenných papierov obchodovaných na burze cenných papierov cudzozemcami [9].2. Nadobúdanie zahraničných cenných papierov obchodovaných na burze cenných papierov tuzemcami.3. Nadobúdanie domácich cenných papierov neobchodovaných na burze cenných papierov cudzozemcami [10].4. Nadobúdanie domácich cenných papierov neobchodovaných na burze cenných papierov tuzemcami.B - Prijímanie cenných papierov na obchodovanie na kapitálovom trhu [11]i) Uvádzanie na burzu cenných papierov [12].ii) Vydávanie a umiestňovanie na kapitálový trh (*).1. Prijímanie domácich cenných papierov na obchodovanie na zahraničnom kapitálovom trhu.2. Prijímanie zahraničných cenných papierov na obchodovanie na domácom kapitálovom trhu.IV - OPERÁCIE S PODIELOVÝMI LISTAMI PODNIKOV KOLEKTÍVNEHO INVESTOVANIA [13]a) Podielové listy podnikov kolektívneho investovania do cenných papierov bežne obchodovaných na kapitálovom trhu (akcie a iné nástroje účasti, iné akcie a dlhopisy).b) Podielové listy podnikov kolektívneho investovania do cenných papierov alebo nástrojov bežne obchodovaných na peňažnom trhu.c) Podielové listy podnikov kolektívneho investovania v iných aktívach.A - Transakcie s podielovými listami podnikov kolektívneho investovania1. Nadobúdanie podielových listov vnútroštátnych podnikov obchodovaných na burze cenných papierov cudzozemcami.2. Nadobúdanie podielových listov zahraničných podnikov obchodovaných na burze cenných papierov tuzemcami.3. Nadobúdanie podielových listov vnútroštátnych podnikov neobchodovaných na burze cenných papierov cudzozemcami.4. Nadobúdanie podielových listov zahraničných podnikov neobchodovaných na burze cenných papierov tuzemcami.B - Prijímanie podielových listov podnikov kolektívneho investovania na kapitálovom trhui) Uvádzanie na burzu cenných papierov.ii) Vydávanie a umiestňovanie na kapitálový trh.1. Prijímanie podielových listov národných podnikov kolektívneho investovania na obchodovanie na zahraničnom kapitálovom trhu.2. Prijímanie podielových listov zahraničných podnikov kolektívneho investovania na obchodovanie na domácom kapitálovom trhu.V - OPERÁCIE S CENNÝMI PAPIERMI A INÝMI NÁSTROJMI BEŽNE OBCHODOVANÝMI NA PEŇAŽNOM TRHU [14]A - Transakcie s cennými papiermi a inými dokumentmi na peňažnom trhu1. Nadobúdanie cenných papierov a dokumentov domáceho peňažného trhu cudzozemcami.2. Nadobúdanie cenných papierov a dokumentov zahraničného peňažného trhu tuzemcami.B - Prijímanie cenných papierov a iných dokumentov na peňažnom trhui) Uvádzanie na uznávaný peňažný trh (*).ii) Vydávanie a umiestňovanie na uznávaný peňažný trh.1. Prijímanie domácich cenných papierov a nástrojov na obchodovanie na zahraničnom peňažnom trhu.2. Prijímanie zahraničných cenných papierov a dokumentov na obchodovanie na domácom peňažnom trhu.VI - OPERÁCIE S BEŽNÝMI A VKLADOVÝMI ÚČTAMI VO FINANČNÝCH INŠTITÚCIÁCH [15]A - Operácie vykonávané cudzozemcami s domácimi finančnými inštitúciami.B - Operácie vykonávané tuzemcami so zahraničnými finančnými inštitúciami.VII - ÚVERY SÚVISIACE S OBCHODNÝMI TRANSAKCIAMI ALEBO S POSKYTOVANÍM SLUŽIEB, KTORÝCH SA ZÚČASTŇUJE TUZEMEC [16]1. Krátkodobé (menej ako jeden rok).2. Strednodobé (jeden až päť rokov).3. Dlhodobé (päť rokov a viac).A - Úvery poskytované cudzozemcami tuzemcom.B - Úvery poskytované tuzemcami cudzozemcom.VIII - FINANČNÉ PÔŽIČKY A ÚVERY (NEZARADENÉ V BODOCH I, VII A XI) [17]1. Krátkodobé (menej ako jeden rok).2. Strednodobé (jeden až päť rokov).3. Dlhodobé (päť rokov a viac).A - Pôžičky a úvery poskytované cudzozemcami tuzemcom.B - Pôžičky a úvery poskytované tuzemcami cudzozemcom.IX - RUČENIE, INÉ ZÁRUKY A ZÁLOŽNÉ PRÁVAA - Poskytované cudzozemcami tuzemcom.B - Poskytované tuzemcami cudzozemcom.X - PREVODY PRI PLNENÍ POISTNÝCH ZMLÚVA - Poistné a platby v súvislosti so životnými poistením1. Zmluvy uzavreté medzi domácimi životnými poisťovňami a cudzozemcami.2. Zmluvy uzavreté medzi zahraničnými životnými poisťovňami a tuzemcami.B - Poistné a platby v súvislosti s poistením úveru1. Zmluvy uzavreté medzi domácimi úverovými poisťovňami a cudzozemcami.2. Zmluvy uzavreté medzi zahraničnými úverovými poisťovňami a tuzemcami.C - Iné prevody kapitálu v súvislosti s poistnými zmluvamiXI - POHYBY KAPITÁLU OSOBNEJ POVAHYA - PôžičkyB - Dary a dary pre prípad úmrtiaC - VenáD - Dedičstvá a odkazyE - Vyrovnanie dlžôb prisťahovalcami v krajine ich predchádzajúceho bydliskaF - Prevody aktív nadobudnutých tuzemcami v prípade ich emigrácie v čase usadenia sa alebo počas ich pobytu v zahraničíG - Prevody úspor prisťahovalcov do krajiny ich predchádzajúceho bydliskaXII - DOVOZ A VÝVOZ FINANČNÝCH AKTÍVA - Cenné papiereB - Platobné prostriedky každého druhuXIII - INÉ KAPITÁLOVÉ POHYBYA - Dedičské daneB - Náhrady škody (tam, kde sa môžu považovať za kapitál)C - Vrátenie plnenia v prípade zrušenia zmlúv a vrátenie nevyžiadaných platieb (ak sa môžu považovať za kapitál)D - Autorské práva: patenty, dizajny, ochranné známky a vynálezy (prevody a platby vyplývajúce z týchto prevodov)E - Prevody financií požadovaných na zabezpečenie služieb (nespadajúce pod VI)F - RôzneVYSVETľUJÚCE POZNÁMKYVýlučne na účely tejto nomenklatúry a tejto smernice majú uvedené výrazy tento význam:Priame investícieInvestície všetkých druhov, ktoré boli vykonané fyzickými osobami alebo obchodnými, priemyselnými alebo finančnými podnikmi a ktoré slúžia na vytvorenie a udržanie trvalých a priamych prepojení medzi osobou poskytujúcou kapitál a podnikateľom alebo podnikom, ktorému sa kapitál poskytuje na účely vykonávania jeho hospodárskej činnosti. Tento pojem sa preto musí chápať v čo najširšom zmysle.Podniky uvedené v bode I - 1 nomenklatúry zahŕňajú právne nezávislé podniky (úplne vlastnené dcérske spoločnosti) a pobočky.Pokiaľ ide o podniky uvedené v bode I - 2 nomenklatúry, ktoré majú postavenie akciových spoločností, ide tu o spoluúčasť vo forme priamych investícií, kde akcie vo vlastníctve fyzickej osoby, iného podniku alebo akéhokoľvek iného vlastníka umožňujú akcionárovi, buď na základe ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov o akciových spoločnostiach, alebo na základe iných ustanovení, efektívne sa zúčastňovať na riadení alebo kontrole spoločnosti.Dlhodobé pôžičky, ktoré majú povahu spoluúčasti, uvedené v bode I - 3 nomenklatúry, predstavujú pôžičky na obdobie dlhšie ako päť rokov, ktoré sa poskytujú na účely vytvorenia alebo udržiavania trvalých hospodárskych prepojení. Jedným z príkladov, ktoré sa môžu uviesť, sú pôžičky poskytnuté spoločnosťou jej dcérskej spoločnosti, na ktorej má podiel, a pôžičky spojené s podielom na zisku. Do tejto oblasti patria aj pôžičky poskytované finančnými inštitúciami na účely vytvorenia a udržiavania trvalých hospodárskych prepojení.Investície do nehnuteľnostíNákup budov a pozemkov a výstavba budov súkromnými osobami pre zisk alebo na osobné používanie. Do tejto kategórie patria aj požívacie právo, vecné bremená a právo stavby.Uvádzanie cenných papierov na burzu alebo na uznaný peňažný trhPripustenie cenných papierov a iných obchodovateľných nástrojov na obchodovanie v súlade so stanoveným postupom nezávisle od toho, či sú regulované úradne, alebo neúradne, na úradne uznanej burze cenných papierov alebo na úradne uznanom segmente peňažného trhu.Cenné papiere obchodované na burze cenných papierov (kótované alebo nekótované)Cenné papiere, obchodovanie s ktorými sa spravuje predpismi a ktorých ceny sú pravidelne zverejňované buď oficiálnou burzou cenných papierov (kótované cenné papiere), alebo inými orgánmi pripojenými k burze cenných papierov — napr. bankovými komisiami (nekótované cenné papiere).Vydávanie cenných papierov a iných obchodovateľných nástrojovPredaj prostredníctvom verejnej ponuky.Umiestňovanie cenných papierov a iných prevoditeľných nástrojovPriamy predaj cenných papierov emitentom alebo konzorciom, ktoré je poverené emitentom na ich predaj, a to bez verejnej ponuky.Domáce a zahraničné cenné papiere a iné nástrojeCenné papiere podľa krajiny, v ktorej má emitent svoje sídlo. Nadobudnutie domácich cenných papierov a iných nástrojov, ktoré boli vydané na zahraničnom trhu, tuzemcami sa považuje za rovnocenné nadobudnutiu zahraničných cenných papierov.Akcie a iné cenné papiere účastinnej povahyZahŕňajú právo na upísanie novovydaných akcií.ObligáciePrevoditeľné cenné papiere s dvojročnou alebo dlhšou splatnosťou od ich vydania, pričom úroková sadzba a podmienky splácania základnej čiastky a úrokov sa stanovujú v okamihu ich vydania.Podniky kolektívneho investovaniaPodniky:- úlohou ktorých je realizácia kolektívnych investícií do prevoditeľných cenných papierov alebo do iných z nich vyplývajúcich kapitálových aktív a ktoré pôsobia na princípe rozloženia rizika a- ktorých podielové listy je možné na požiadanie vlastníkov, na základe príslušných zákonných, zmluvných a štatutárnych podmienok, spätne nakupovať a vyplácať, priamo alebo nepriamo, z aktív týchto podnikov.Opatrenia prijaté podnikom kolektívneho investovania na zabezpečenie toho, aby sa burzová hodnota jeho podielových listov výrazne nelíšila od čistej hodnoty ich aktív, sa budú považovať za ekvivalent takýchto spätných nákupov a vyplácaní. Takéto podniky sa môžu vytvárať v súlade s vnútroštátnym právom buď na základe zmluvného práva (spoločné fondy spravované správcovskou spoločnosťou), na právnych predpisov o trustoch (investičné fondy), alebo na základe štatútu (investičné spoločnosti).Na účely tejto smernice bude pojem "spoločné fondy" obsahovať aj podielové fondy.Cenné papiere a iné nástroje bežne obchodované na peňažnom trhuŠtátne pokladničné poukážky a iné obchodovateľné poukážky, vkladové certifikáty, bankové akcepty, "commercial papers") a iné podobné dokumenty.Úvery týkajúce sa obchodných transakcií alebo poskytovania služiebZmluvné obchodné úvery (zálohy alebo platby v splátkach v súvislosti s vykonávanými prácami alebo na základe riadnych a rozšírených platobných podmienok nezávisle od toho, či sú spojené s vystavením zmenky) a ich financovanie z úverov poskytnutých úverovými inštitúciami. Do tejto kategórie patria aj faktoringové operácie.Finančné pôžičky a úveryFinancovanie akéhokoľvek druhu poskytované finančnými inštitúciami, vrátane financovania súvisiaceho s obchodnými transakciami alebo s poskytovaním služieb, ktorých sa nezúčastňuje žiadny tuzemec.Do tejto kategórie patria aj hypotekárne pôžičky, spotrebné úvery a finančný leasing, ako aj rezervné prostriedky a prostriedky na vydávanie zmeniek.Tuzemci alebo cudzozemciFyzické a právnické osoby v súlade s definíciami stanovenými v devízových právnych predpisoch platných v jednotlivých členských štátoch.Výnosy likvidácie (investícií, cenných papierov atď.)Výnosy z predaja, vrátane akéhokoľvek zhodnotenia kapitálu, splácania, výnosov z výkonu súdneho rozhodnutia atď.Fyzické alebo právnické osobyPodľa definície vo vnútroštátnych predpisoch.Finančné inštitúcieBanky, sporiteľne a inštitúcie špecializujúce sa na poskytovanie krátkodobých, strednodobých a dlhodobých úverov a poisťovne, stavebné sporiteľne, investičné spoločnosti a iné inštitúcie podobného charakteru.Úverové inštitúcieBanky, sporiteľne a inštitúcie špecializujúce sa na poskytovanie krátkodobých, strednodobých a dlhodobých úverov.[1] Pozri vysvetľujúce poznámky ďalej v texte.[2] Pozri vysvetľujúce poznámky ďalej v texte.[3] Pozri vysvetľujúce poznámky ďalej v texte.[4] Pozri vysvetľujúce poznámky ďalej v texte.[5] Pozri vysvetľujúce poznámky ďalej v texte.[6] Pozri vysvetľujúce poznámky ďalej v texte.[7] Pozri vysvetľujúce poznámky ďalej v texte.[8] Pozri vysvetľujúce poznámky ďalej v texte.[9] Pozri vysvetľujúce poznámky ďalej v texte.[10] Pozri vysvetľujúce poznámky ďalej v texte.[11] Pozri vysvetľujúce poznámky ďalej v texte.[12] Pozri vysvetľujúce poznámky ďalej v texte.[13] Pozri vysvetľujúce poznámky ďalej v texte.[14] Pozri vysvetľujúce poznámky ďalej v texte.[15] Pozri vysvetľujúce poznámky ďalej v texte.[16] Pozri vysvetľujúce poznámky ďalej v texte.[17] Pozri vysvetľujúce poznámky ďalej v texte.--------------------------------------------------PRÍLOHA IIZOZNAM OPERÁCIÍ UVEDENÝCH V ČLÁNKU 3 TEJTO SMERNICEObmedzenia, ktoré členské štáty môžu uplatňovať na uvedené kapitálové pohyby, sa musia definovať a uplatňovať takým spôsobom, aby kládli najmenšie možné prekážky voľnému pohybu osôb, tovaru a služieb.Druh operácie | Bod |Operácie s cennými papiermi a inými dokumentmi bežne obchodovanými na peňažnom trhu | V |Operácie s bežnými a vkladovými účtami vo finančných inštitúciách | VI |Operácie s podielovými listami podnikov kolektívneho investovania | IV-A a B c) |—podniky pre investovanie do cenných papierov alebo nátrojov bežne obchodovaných na peňažnom trhu | |Finančné pôžičky a úvery | VIII-A a B-1 |— krátkodobé | |Pohyby kapitálu osobnej povahy | XI-A |— pôžičky | |Dovoz a vývoz finančných aktív | XII |— cenné papiere bežne obchodované na peňažnom trhu | |— platobné prostriedky | |Iné kapitálové pohyby: rôzne | XIII-F |— krátkodobé operácie podobné operáciám uvedeným v predchádzajúcom texte | |--------------------------------------------------PRÍLOHA IIIPODĽA ČLÁNKU 5 TEJTO SMERNICERozsah pôsobnosti ustanovení aktu o pristúpení z roku 1985, týkajúcich sa kapitálových pohybov, v súlade s nomenklatúrou kapitálových pohybov stanovenou v prílohe I tejto smerniceČlánky aktu o pristúpení (dátumy uplynutia platnosti dočasných ustanovení) | Druh operácie | Bod |a)Ustanovenia týkajúce sa Španielskeho kráľovstvačlánok 62 (31. 12. 1990) | Priame investície tuzemcov v zahraničí | I-B |článok 63 (31. 12. 1990) | Priame investície tuzemcov do nehnuteľného majetku v zahraničí | II-B |článok 64 (31. 12. 1988) | Operácie s cennými papiermi bežne obchodovanými na kapitálovom trhu | || —nadobúdanie zahraničných cenných papierov obchodovaných na burze tuzemcami | III-A-2 || —s výnimkou obligácií vydaných na zahraničnom trhu s menovitou hodnotou v národnej mene | || Operácie s jednotkami podnikov kolektívneho investovania | || —tuzemcami nadobúdané podielové listy podnikov kolektívneho investovania obchodované na burze cenných papierov | IV-A-2 || — s výnimkou podielových listov podnikov vo forme spoločných fondov | |b)Ustanovenia týkajúce sa Portugalskej republikyčlánok 222 (31.12.1989) | Priame investície cudzozemcov v tuzemsku | I-A |článok 224 (31.12.1992) | Priame investície tuzemcov v zahraničí | I-B |články 225 a 226 (31.12.1990) | Investície cudzozemcov do nehnuteľného majetku v tuzemsku | II-A |článok 227 (31.12.1992) | Investície tuzemcov do nehnuteľného majetku v zahraničí | II-B |článok 228 (31.12.1990) | Pohyby kapitálu osobnej povahy | || i) na účely uplatňovania vyšších čiastok špecifikovaných v článku 228 ods. 2 | || — vená | XI-C || — dedičstvá a odkazy | XI-D || —prevody aktív nadobudnutých tuzemcami v prípade ich emigrácie v čase usadenia sa alebo počas ich pobytu v zahraničí | XI-F || ii) na účely uplatňovania nižších čiastok špecifikovaných v článku 228 ods. 2: | || — dary a dary pre prípad úmrtia | XI-B || —vyrovnanie dlžôb prisťahovalcami v krajine ich predchádzajúceho bydliska | XI-E || —prevody úspor prisťahovalcov do krajiny ich predchádzajúceho bydliska | XI-G |článok 229 (31.12.1990) | Operácie s cennými papiermi bežne obchodovanými na kapitálovom trhu | || — nadobúdnutie zahraničných cenných papierov tuzemcami | III-A-2 || —s výnimkou obligácií vydaných na zahraničnom trhu a denominovaných v národnej mene | || Operácie s podielovým ilistami podnikov kolektívneho investovania | || —nadobúdanie podielových listov podnikov kolektívneho investovania obchodovaných na burze cenných papierov tuzemcami | IV-A-2 || — s výnimkou podielových listov podnikov vo forme spoločných fondov | |--------------------------------------------------PRÍLOHA IVPODĽA ČLÁNKU 6 ODS. 2 TEJTO SMERNICEI. Portugalská republika môže do 31. decembra 1990 naďalej uplatňovať alebo opätovne zaviesť obmedzenia existujúce ku dňu oznámenia smernice o kapitálových pohyboch uvedených v nasledujúcom zozname I:Druh operácie | Bod |Operácie s podielovými listmi podnikov kolektívneho investovania | |—nadobúdanie podielových listov zahraničných podnikov kolektívneho investovania obchodovaných na burze cenných papierov tuzemcami | IV-A-2 a) |—podniky, na ktoré sa vzťahuje smernica 85/611/EHS [1] a ktoré majú formu spoločných fondov | |—nadobúdanie podielových listov zahraničných podnikov kolektívneho investovania neobchodovaných na burze cenných papierov tuzemcami | IV-A-4 a) |— podniky, na ktoré sa vzťahuje smernica 85/611/EHS [1] | |ZOZNAM I II. Španielske kráľovstvo a Portugalská republika môžu do 31. decembra 1990, resp. do 31. decembra 1992 naďalej uplatňovať alebo opätovne zaviesť obmedzenia existujúce ku dňu oznámenia smernice o kapitálových pohyboch uvedených v nasledujúcom zozname II:Druh operácie | Bod |Operácie s cennými papiermi bežne obchodovanými na kapitálovom trhu | |—nadobúdanie zahraničných cenných papierov obchodovaných na burze cenných papierov | III-A-2 b) |— obligácie vydané na zahraničnom trhu a denominované v národnej mene | |—nadobúdanie zahraničných (domácich) cenných papierov neobchodovaných na burze cenných papierov tuzemcami (cudzozemcami) | III-A-3 a 4 |— prijímanie cenných papierov na obchodovanie na kapitálovom trhu | III-B-1 a 2 |—ak sa s nimi obchoduje alebo v procese uvádzania na burzu cenných papierov v členskom štáte | |Operácie s podielovými listami podnikov kolektívneho investovania | |—nadobúdanie podielových listov zahraničných podnikov kolektívneho investovania obchodovaných na burze cenných papierov tuzemcami | IV-A-2 |—podniky, na ktoré sa nevzťahuje smernica 85/611/EHS [2] a ktoré majú formu spoločných fondov | |—nadobúdanie podielových listov zahraničných (domácich) podnikov kolektívneho investovania neobchodovaných na burze cenných papierov tuzemcami (cudzozemcami) | IV-A-3 a 4 |—podniky, na ktoré sa nevzťahuje smernica 85/611/EHS [2] a ktorých jediným cieľom je nadobúdanie liberalizovaných aktív | |—prijímanie podielových listov podnikov kolektívneho investovania na obchodovanie na kapitálovom trhu | IV-B-1 a 2 a) |— podniky, na ktoré sa vzťahuje smernica 85/611/EHS [2] | |—úvery týkajúce sa obchodných transakcií alebo poskytovania služieb, ktorých sa zúčastňuje tuzemec | VII-A a B-3 |— dlhodobé úvery | |ZOZNAM II III. Helénska republika, Španielske kráľovstvo, Írsko a Portugalská republika môžu do 31. decembra 1992 naďalej uplatňovať alebo opätovne zaviesť obmedzenia existujúce ku dňu oznámenia smernice o kapitálových pohyboch uvedených v nasledujúcom zozname III:Druh operácie | Bod |Operácie s cennými papiermi obchodovanými na kapitálovom trhu | |— prijímanie cenných papierov na obchodovanie na kapitálovom trhu | III-B-1 a 2 |—ak sa s nimi neobchoduje alebo v procese uvádzania na burzu cenných papierov v členskom štáte | |Operácie s podielovými listami podnikov kolektívneho investovania | |—prijímanie podielových listov podnikov kolektívneho investovania na obchodovanie na kapitálovom trhu | IV-B-1 a 2 |—podniky, na ktoré sa nevzťahuje smernica 85/611/EHS [3] a ktorých jediným cieľom je nadobúdanie liberalizovaných aktív | |Finančné pôžičky a úvery | VIII-A, B-2 a 3 |— strednodobé a dlhodobé | |ZOZNAM III IV. Helénska republika, Španielske kráľovstvo, Írsko a Portugalská republika môžu do 31. decembra 1992 odložiť liberalizáciu kapitálových pohybov uvedených v nasledujúcom zozname IV:Druh operácie | Bod |Operácie s cennými papiermi a inými nástrojmi bežne obchodovanými na peňažnom trhu | V |Operácie s bežnými a vkladovými účtami vo finančných inštitúciách | VI |Operácie s podielovými listami podnikov kolektívneho investovania | IV-A a B c) |—podniky pre investovanie do cenných papierov alebo nástrojov bežne obchodovaných na peňažnom trhu | |Pôžičky a úvery | VIII-A a B-1 |— krátkodobé | |Pohyby kapitálu osobnej povahy | XI-A |— pôžičky | |Dovoz a vývoz finančných aktív | XII |— cenné papiere bežne obchodované na peňažnom trhu | |— platobné prostriedky | |Iné kapitálové pohyby: rôzne | XIII-F |[1] Smernica Rady 85/611/EHS o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení, ktoré sa vzťahujú na podniky kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) (Ú. v. ES L 375, 31.12.1985, s. 3).[2] Pozri poznámku k zoznamu I.[3] Pozri poznámku k zoznamu I.--------------------------------------------------PRÍLOHA VAj keď dvojitý systém devízového trhu platný v Belgickom kráľovstve a v Luxemburskom veľkovojvodstve nemá vplyv na obmedzenia kapitálových pohybov, predstavuje anomáliu v Európskom menovom systéme, a preto sa musí zrušiť v záujme účinného vykonávania tejto smernice a vzhľadom na posilnenie Európskeho menového systému ho tieto dva štáty k 31. decembru 1992 zrušia. Okrem toho v čase do zrušenia tohto dvojitého systému ho budú spravovať na základe postupov, ktoré budú zabezpečovať de facto voľný pohyb kapitálu za podmienok, že menové kurzy platné na obidvoch trhoch nevykážu výrazné a trvalé rozdiely.--------------------------------------------------