title: Smernica Komisie 97/10/ES z 26. februára 1997, ktorou sa po tretí raz prispôsobuje technickému pokroku príloha I k smernici Rady 76/769/EHS o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na obmedzenia uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov (karcinogénnymi, mutagénnymi a poškodzujúcimi reprodukciu)

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31997L0010

Úradný vestník L 068 , 08/03/1997 S. 0024 - 0026

		Smernica Komisie 97/10/ESz 26. februára 1997,ktorou sa po tretí raz prispôsobuje technickému pokroku príloha I k smernici Rady 76/769/EHS o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na obmedzenia uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov (karcinogénnymi, mutagénnymi a poškodzujúcimi reprodukciu)(Text s významom pre Európsky hospodársky priestor)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na smernicu Rady 76/769/EHS zo dňa 27.júla 1976 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na obmedzenia uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov [1], naposledy zmenenú a doplnenú smernicou Komisie 96/55/ES [2], a najmä na jej článok 2a, uvedený smernicou Rady 89/678/EHS [3],keďže Rada a predstavitelia vlád členských štátov, ktorí sa stretli na zasadnutí Rady, prijali rozhodnutie 90/238/Euratom, ECSC, EHS [4], ktoré sa týka akčného plánu na roky 1990 až 1994 v kontexte programu"Európa proti rakovine";keďže smernica 94/60/ES [5] Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa po štrnásty raz mení a dopĺňa smernica 76/769/EHS, s niektorými výhradami zakazuje uvádzať na trh a predávať širokej verejnosti látky a prípravky, ktoré sú v kategórii 1 alebo 2 klasifikované ako karcinogénne, mutagénne a poškodzujúce reprodukciu, a o tieto látky doplnila prílohu I k smernici 76/769/EHS;keďže príloha I k smernici č. 76/769/EHS už obsahovala látky klasifikované ako karcinogénne, mutagénne a poškodzujúce reprodukciu, na ktoré sa nevzťahovala smernica 94/60/ES;keďže s určitými výhradami by sa malo zakázať aj neobmedzené uvádzanie na trh a predaj týchto látok a prípravkov klasifikovaných ako karcinogénne, mutagénne a poškodzujúce reprodukciu;keďže obmedzenia, ktoré ustanovuje táto smernica, zohľadňujú súčasný stav poznania a technológie, pokiaľ ide o používanie alternatívnych a bezpečnejších látok;keďže táto smernica nemá vplyv na právne predpisy spoločenstva, ktorá stanovuje minimálne požiadavky na ochranu pri práci obsiahnuté v smernici Rady 89/391/EHS [6], ako ani na jednotlivé na ne nadväzujúce smernice, najmä smernicu Rady 90/394/EHS [7];keďže opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Výboru na prispôsobovanie sa smerníc technickému pokroku pri odstraňovaní technických prekážok obchodu s nebezpečnými látkami a prípravkami,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Týmto sa prispôsobuje technickému pokroku smernica 76/769/EHS, ako je to uvedené v prílohe k tejto smernici.Článok 2Členské štáty prijmú a uverejnia ustanovenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 31. decembra 1997 a bezodkladne o tom budú informovať Komisiu. Tieto ustanovenia sa budú uplatňovať počnúc dňom 30. júna 1998.Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.Článok 3Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 26. februára 1997Za KomisiuMartin bangemannčlen Komisie[1] Ú. v. ES L 262, 27.9.1976, s. 201.[2] Ú. v. ES L 231, 12.9.1996, s. 20.[3] Ú. v. ES L 398, 30.12.1989, s. 24.[4] Ú. v. ES L 137, 30.5.1990, s. 31.[5] Ú. v. ES L 365, 31.12.1994, s. 1.[6] Ú. v. ES L 183, 29.6.1989, s. 1.[7] Ú. v. ES L 196, 26.7.1990, s. 1.--------------------------------------------------PRÍLOHABody 29, 30 a 31 prílohy I sa nahrádzajú týmto:"29.Látky, ktoré sú v prílohe I k smernici 67/548/EHS zaradené buď do kategórie č. 1 alebo kategórie č. 2 karcinogénnych látok a ktoré sú prinajmenšom označené ako"Jedovaté(J)" s označením špecifického rizika (R-vetou) R45:"Môže spôsobiť rakovinu" alebo s označením špecifického rizika (R- vetou) R49:"Môže spôsobiť rakovinu pri vdychovaní", sa klasifikujú takto:Kategória č. 1 karcinogénnych látokPozri Zoznam č. 1 v Dodatku.Kategória č. 2 karcinogénnych látokPozri Zoznam č. 2 v Dodatku. | Bez toho, aby to malo dopad na ostatné body prílohy I k smernici 76/769/EHS: V chemických látkach a prípravkoch, ktoré sa uvádzajú na trh a predávajú širokej verejnosti, sa nesmú používať v koncentrácii, ktorá sa buď rovná, alebo prevyšuje: koncentráciu uvedenú v prílohe I k smernici Rady 67/584/EHS, alebokoncentráciu uvedenú v bode 6, Tabuľka VI, prílohy I k smernici Rady 88/379/EHS, pokiaľ sa v prílohe I k smernici 67/548/EHS koncentrácia nijako neobmedzuje.Bez toho, aby to malo dosah na implementáciu iných ustanovení platných v rámci spoločenstva, ktoré sa týkajú klasifikácie, balenia a označovania nebezpečných chemických látok a prípravkov, obal takýchto látok a prípravkov musí byť čitateľne a nezmazateľne označený takto: "Len pre odborné použitie. Pozor – vyhýbajte sa priamemu kontaktu s látkou – pred použitím si zaobstarajte osobitný návod na použitie". Na základe výnimky sa toto ustanovenie nevzťahuje na: a)liečivá a veterinárne výrobky, ako ich definuje smernica Rady 65/65/EHS;b)kozmetické výrobky, ako ich definuje smernica Rady 76/768/EHS;c)pohonné látky, na ktoré sa vzťahuje smernica Rady 85/210/EHS,výrobky na báze minerálnych olejov, ktoré sa používajú ako pohonné látky v pohyblivých alebo fixných spaľovacích agregátoch,pohonné látky, ktoré sa predávajú v uzavretých systémoch (napr. fľaše s tekutým plynom);d)umelecké farby, na ktoré sa vzťahuje smernica Rady 88/379/EHS. |30.Látky, ktoré sú v prílohe I k smernici 67/548/EHS zaradené do kategórie č. 1 alebo č. 2 mutagénnych látok a ktoré sa označujú upozornením č. 46:"Môžu spôsobiť dedičné genetické poškodenie", sa klasifikujú takto:Kategória č. 1 mutagénnych látokPozri Zoznam č. 3 v Dodatku.Kategória č. 2 mutagénnych látokPozri Zoznam č. 4 v Dodatku. | Bez toho, aby to malo dosah na ostatné body prílohy I k smernici 67/769/EHS V chemických látkach a prípravkoch, ktoré sa uvádzajú na trh a predávajú širokej verejnosti, sa nesmú používať v koncentrácii, ktorá sa buď rovná alebo prevyšuje: koncentráciu uvedenú v prílohe I k smernici 67/548/EHS, alebokoncetráciu uvedenú v bode 6, v tabuľke VI prílohy I k smernici 88/379/EHS, pokiaľ sa v prílohe I k smernici 67/548/EHS koncentrácia nijako neobmedzuje.Bez toho, aby to malo dopad na implementáciu iných ustanovení platných v rámci spoločenstva, ktoré sa týkajú klasifikácie, balenia a označovania nebezpečných látok a prípravkov, obal takýchto látok a prípravkov musí byť čitateľne a nezmazateľne označený takto: "Len na odborné použitie. Pozor – vyhýbajte sa priamemu kontaktu s látkou – pred použitím si zaobstarajte osobitný návod na použitie". Na základe výnimky sa toto ustanovenie nevzťahuje na: a)liečivá a veterinárne výrobky, ako ich definuje smernica 65/65/EHS;b)kozmetické výrobky, ako ich definuje smernica 76/768/EHS;c)pohonné látky, na ktoré sa vzťahuje smernica 85/210/EHS,výrobky na báze minerálnych olejov, ktoré sa používajú ako pohonné látky v pohyblivých a fixných spaľovacích agregátoch,pohonné látky, ktoré sa predávajú v uzavretých systémoch (napr. fľaše s tekutým plynom);d)umelecké farby, na ktoré sa vzťahuje smernica 88/379/EHS. |31.Látky, ktoré sa v prílohe I k smernici 67/548/EHS zaraďujú buď do kategórie č. 1 látok poškodzujúcich reprodukciu alebo do kategórie č. 2 látok poškodzujúcich reprodukciu a označujú sa označením špecifického rizika (R-vetou) R60:"Môže poškodiť plodnosť" alebo označením špecifického rizika (R-vetou) R61:"Môže spôsobiť poškodenie nenarodeného dieťaťa", sa klasifikujú takto:Kategória č. 1 jedovatých látok z hľadiska rozmnožovaniaPozri Zoznam č. 5 v dodatku.Kategória č. 2 jedovatých látok z hľadiska rozmnožovaniaPozri Zoznam č. 6 v dodatku. | Bez toho, aby to malo dopad na ostatné body prílohy I k smernici č. 76/769/EHS V látkach a prípravkoch, ktoré sa uvádzajú na trh a predávajú širokej verejnosti, sa nesmú používať v koncentrácii, ktorá sa buď rovná alebo prevyšuje: koncentráciu uvedenú v prílohe I k smernici 67/548/EHS, alebokoncentráciu uvedenú v bode 6, v tabuľke VI prílohy I k smernici č. 88/379/EHS, pokiaľ sa v prílohe I k smernici č. 67/548/EHS koncentrácia nijako neobmedzuje.Bez toho, aby to malo dopad na implementáciu iných ustanovení platných v rámci spoločenstva, ktoré sa dotýkajú klasifikácie, balenia a označovania nebezpečných látok a prípravkov, obal takýchto látok a prípravkov musí byť čitateľne a nezmazateľne označený takto: "Len na odborné použitie. Pozor – vyhýbajte sa priamemu kontaktu s látkou – pred použitím si zaobstarajte osobitný návod na použitie". Toto ustanovenie sa nevzťahuje na: a)liečivá a veterinárne výrobky, ako ich definuje smernica 65/65/EHS;b)kozmetické výrobky, ako ich definuje smernica 76/768(EHS;c)pohonné látky, na ktoré sa vzťahuje smernica 85/210/EHS;výrobky na báze minerálnych olejov, ktoré sa používajú ako pohonné látky v pohyblivých a fixných spaľovacích agregátoch,pohonné látky, ktoré sa predávajú v uzavretých systémoch (napr. fľaše s tekutým plynom);d)umelecké farby, na ktoré sa vzťahuje smernica 88/379/EHS. |--------------------------------------------------


title: Smernica 2000/64/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 7. novembra 2000, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 85/611/EHS, 92/49/EHS, 92/96/EHS a 93/22/EHS, pokiaľ ide o výmenu informácií s tretími krajinami

text:
Avis juridique important

|

32000L0064

Official Journal L 290 , 17/11/2000 P. 0027 - 0028

SMERNICA 2000/64/ES EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADYzo 7. novembra 2000,ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 85/611/EHS, 92/49/EHS, 92/96/EHS a 93/22/EHS, pokiaľ ide o výmenu informácií s tretími krajinamiEURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na prvú a tretiu vetu jej článku 47 ods. 2,so zreteľom na návrh Komisie1,so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru2),konajúc v súlade s postupom uvedeným v článku 251 zmluvy3),keďže:1. Smernice Rady 85/611/EHS4, 92/49/EHS5, 92/96/EHS6 a 93/22/EHS7 umožňujú výmenu informácií medzi príslušnými orgánmi a s určitými inými úradmi a orgánmi v rámci členského štátu alebo medzi členskými štátmi. Uvedené smernice tiež umožňujú členským štátom uzatvárať zmluvy o spolupráci zabezpečujúce výmenu informácií s príslušnými orgánmi tretích krajín.2. Z dôvodov zlučiteľnosti so smernicou 98/33/ES8, toto oprávnenie uzatvárať zmluvy o výmene informácií s tretími krajinami by sa malo rozšíriť tak, aby zahŕňalo výmenu informácií s určitými ďalšími úradmi alebo orgánmi v týchto krajinách za predpokladu, že tieto prezradené informácie podliehajú primeraným zárukám profesionálneho utajenia.3. V tom zmysle by sa mala zmeniť a doplniť smernica 85/611/EHS, smernica 92/49/EHS, smernica 92/96/EHS a smernica 93/22/EHS,PRIJALI TÚTO SMERNICU:Článok 1Článok 50 ods. 4 smernice 85/611/EHS sa nahrádza nasledovným:"4. Členské štáty môžu uzatvárať zmluvy o spolupráci v oblasti výmeny informácií s príslušnými orgánmi tretích krajín alebo s orgánmi alebo inštitúciami tretích krajín v zmysle definície v odsekoch 6 a 7, iba ak je ochrana poskytnutých informácií zabezpečená povinnosťou mlčanlivosti aspoň tak, ako je uvedené v tomto článku. Takáto výmena informácií musí byť určená na výkon dohľadu uvedenými orgánmi alebo inštitúciami.V prípade, že tieto informácie pochádzajú z iného členského štátu, môžu byť poskytnuté iba s výslovným súhlasom príslušných orgánov, ktoré ich poskytli, a ak je to vhodné, výlučne na účely, na ktoré tieto úrady poskytli svoj súhlas."Článok 2Článok 16 ods. 3 smernice 92/49/EHS, článok 15 ods. 3 smernice 92/96/EHS a článok 25 ods. 3 smernice 93/22/EHS sa nahrádza nasledovným:"3. Členské štáty môžu uzatvárať zmluvy o spolupráci v oblasti výmeny informácií s príslušnými orgánmi tretích krajín alebo s orgánmi alebo inštitúciami tretích krajín v zmysle odsekov 5 a 5a, iba ak je ochrana poskytnutých informácií zabezpečená povinnosťou mlčanlivosti aspoň tak, ako je uvedené v tomto článku. Takáto výmena informácií musí byť určená pre výkon funkcie dohľadu uvedenými orgánmi alebo inštitúciami.V prípade, že tieto informácie pochádzajú z iného členského štátu, môžu byť poskytnuté iba s výslovným súhlasom príslušných orgánov, ktoré ich poskytli, a ak je to vhodné, výlučne na účely, na ktoré tieto úrady poskytli svoj súhlas."Článok 31. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 17. novembra 2002. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.Článok 4Táto smernica nadobúda účinnosť v deň jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 5Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 7. novembra 2000Za Európsky parlament Za Radupredsedníčka predsedaN. FONTAINE L. FABIUS________________1 Ú. v. ES C 116 E, 26.4.2000, s. 61.2 Ú. v. ES C 168, 16.6.2000, s. 1.3 Stanovisko Európskeho parlamentu zo 14. júna 2000 (zatiaľ neuverejnené v Úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 29. júna 2000.4 Ú. v. ES L 375, 31.12.1985, s. 3. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/26/ES (Ú. v. ES L 168, 18.7.1995, s. 7).5 Ú. v. ES L 228, 11.8.1992, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Rady 95/26/ES.6 Ú. v. ES L 360, 9.12.1992, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Rady 95/26/ES.7 Ú. v. ES L 141, 11.6.1993, s. 27. Smernica naposledy zmenená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 97/9/ES (Ú. v. ES L 84, 26.3.1997, s. 22).8 Ú. v. ES L 204, 21.7.1998, s. 29.


title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/26/EHS zo 7. mája 2001, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 95/50/ES o jednotných postupoch kontroly cestnej prepravy nebezpečného tovaruText s významom pre EHP.

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32001L0026

Úradný vestník L 168 , 23/06/2001 S. 0023 - 0024

		Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/26/EHSzo 7. mája 2001,ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 95/50/ES o jednotných postupoch kontroly cestnej prepravy nebezpečného tovaru(Text s významom pre EHP)EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 71,so zreteľom na návrh Komisie, [1],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru, [2],po porade s Výborom regiónov,konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy, [3],keďže:(1) smernica Rady 94/55/ES z 21. novembra 1994 o aproximácii právnych predpisov členských štátov vzhľadom na prepravu nebezpečného tovaru cestnou dopravou [4] ustanovila jednotné pravidlá prepravy nebezpečného tovaru v spoločenstve;(2) prílohy k smernici Rady 95/50/ES zo 6. októbra 1995 o jednotných postupoch pri kontrolách cestnej prepravy nebezpečného tovaru [5] súvisia s prílohami smernice 94/55/ES; prispôsobenie príloh smernice 94/55/ES vedeckému a technickému pokroku môže mať vplyv na prílohy smernice 95/50/ES;(3) prispôsobenie príloh smernice 94/55/ES vedeckému a technickému pokroku sa uskutoční podľa postupu výboru;(4) musí byť možné rýchlo prispôsobiť prílohy smernice 95/55/ES vedeckému a technickému pokroku; na tento účel by sa mal ustanoviť výbor pre smernicu 95/50/ES;(5) opatrenia potrebné na vykonanie smernice 95/50/ES by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktoré stanovuje postupy pre výkon vykonávacích právomocí zverených Komisii; [6].(6) príloha I k smernici 95/50/ES by sa mala zmeniť a doplniť tak, aby sa zohľadnila smernica Komisie 1999/47/ES z 21. mája 1999, ktorou sa druhýkrát prispôsobuje technickému pokroku smernica Rady 94/55/ES o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa cestnej prepravy nebezpečného tovaru; [7].(7) smernica 95/50/ES by sa mala primerane zmeniť a doplniť,PRIJALI TÚTO SMERNICU:Článok 1Smernica 95/50/ES sa týmto mení a dopĺňa takto:1. dopĺňajú sa nasledovné články:"Článok 9aZmeny potrebné na prispôsobenie príloh vedeckému a technickému pokroku v oblastiach upravených touto smernicou, najmä aby sa zohľadnili zmeny smernice 94/55/ES, sa prijmú v súlade s postupom ustanoveným v článku 9b.Článok 9b1. Komisii pomáha výbor pre prepravu nebezpečného tovaru ustanovený článkom 9 smernice 94/55/ES, ďalej len "výbor".2. Keď sa uvedie odkaz na tento odsek, použijú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES, [8] so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.Lehota ustanovená v článku 8 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.3. Výbor prijme svoj rokovací poriadok."2. príloha I sa mení a dopĺňa takto:a) v bode 13 sa slová "Celková hmotnosť nebezpečného tovaru na dopravnú jednotku" nahrádzajú slovami "Celkové množstvo nebezpečného tovaru na dopravnú jednotku";b) v bode 15 sa slová "v batérií nádob" nahrádzajú slovami "batériovým vozidlom";c) v bode 32 sa slová "Sada nástrojov na provizórne opravy" nahrádzajú slovami "Jedno ručné svietidlo pre každého člena posádky vozidla";d) v bode 34 sa slová "Dve oranžovo sfarbené svetlá" nahrádzajú slovami "Dve samostatne stojace výstražné značky";e) v bode 36 sa slová "Osobné ochranné vybavenie vodiča" nahrádzajú slovami "Vhodná výstražná vesta alebo výstražný odev pre každého člena posádky vozidla".Článok 21. Členské štáty najneskôr do 23. decembra 2001 uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.Článok 3Táto smernica nadobúda platnosť dňom jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 4Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 7. mája 2001Za Európsky parlamentpredsedaN. FontaineZa RadupredsedaB. Ringholm[1] Ú. v. ES C 177 E, 27.6.2000, s. 96.[2] Ú. v. ES C 268, 19.9.2000, s. 4.[3] Stanovisko Európskeho parlamentu z 12. apríla 2000 (Ú. v. ES C 40, 7.2.2001, s. 119) a rozhodnutie Rady zo 4. apríla 2001.[4] Ú. v. ES L 319, 12.12.1994, s. 7. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou komisie 2001/7/ES (Ú. v. ES L 30, 1.2.2001, s. 43).[5] Ú. v. ES L 249, 17.10.1995, s. 35.[6] Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.[7] Ú. v. ES L 169, 5.7.1999, s. 1.[8] Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.--------------------------------------------------


title: Smernica Komisie z 20. decembra 1983, ktorá mení a dopĺňa smernice 71/393/EHS, 72/199/EHS a 78/633/EHS, zavádzajúce metódy analýzy na úradnú kontrolu krmív na území spoločenstva

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31984L0004

Úradný vestník L 015 , 18/01/1984 S. 0028 - 0038 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 17 S. 0033  Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 03 Zväzok 29 S. 0233  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 17 S. 0033  Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 03 Zväzok 29 S. 0233

		Smernica Komisiez 20. decembra 1983,ktorá mení a dopĺňa smernice 71/393/EHS, 72/199/EHS a 78/633/EHS, zavádzajúce metódy analýzy na úradnú kontrolu krmív na území spoločenstva(84/4/EHS)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady 70/373/EHS z 20. júla 1970 o zavedení metód spoločenstva na vzorkovanie a analýzy na úradnú kontrolu krmív [1], naposledy zmenenú a doplnenú Aktom o pristúpení Grécka, najmä na jej článok 2,keďže smernice Komisie 71/393/EHS [2], 72/199/EHS [3] a 78/633/EHS [4] určujú metódy na analýzy olejov a tukov, virginiamycínu a bacitracínu zinočnatého; keďže tieto metódy je potrebné nahradiť metódami, ktoré odrážajú pokrok vedeckých a technických poznatkov;keďže opatrenia uvedené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre krmivá,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1V prílohe smernice 71/393/EHS, časť IV "Stanovenie obsahu olejov a tukov" sa nahrádza prílohou I k tejto smernici.Článok 2V prílohe II smernice 72/199/EHS časť 5 "Stanovenie obsahu virginiamycínu difúziou v agarovom médiu" sa nahrádza prílohou II k tejto smernici.Článok 3V prílohe smernice 78/633/EHS časť 1 "Stanovenie obsahu bacitracínu zinočnatého difúziou v agarovom médiu" sa nahrádza prílohou III k tejto smernici.Článok 4Členské štáty príjmu najneskôr do 1. júna 1984 zákony, iné právne predpisy a administratívne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Bezodkladne o tom budú informovať Komisiu.Článok 5Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 20. decembra 1983.Za KomisiuPoul Dalsagerčlen Komisie[1] Ú. v. ES. L 170, 3.8.1970, s. 2.[2] Ú. v. ES. L 279, 20.12.1971, s. 7.[3] Ú. v. ES. L 123, 29.5.1972, s. 6.[4] Ú. v. ES. L 206, 29.7.1978, s. 43.--------------------------------------------------PRÍLOHA I"4. URČENIE OBSAHU SUROVÝCH OLEJOV A TUKOV1. Účel a cieľTáto metóda umožňuje určiť obsah olejov a tukov v krmivách. Nezahŕňa analýzu olejnatých semien a olejnatého ovocia definovaných v nariadení Rady 136/66/EHS z 22. septembra 1966.V závislosti od druhu krmiva sa musí použiť jedna z dvoch opísaných metód.1.1. Metóda APoužiteľná na jednozložkové krmivá rastlinného pôvodu, s výnimkou tých, o ktorých sa vie, že obsahujú oleje a tuky, ktoré nie je možné úplne vyextrahovať pomocou petroléteru bez predchádzajúcej hydrolýzy. Medzi ne patria glutény, kvasnice, sójové a zemiakové bielkoviny. Táto metóda je použiteľná aj na kŕmne zmesi s výnimkou tých, ktoré obsahujú sušené mlieko alebo z ktorých nie je možné úplne vyextrahovať oleje a tuky pomocou petroléteru bez predchádzajúcej hydrolýzy.1.2. Metóda BPoužiteľná na jednozložkové krmivá živočíšneho pôvodu ako aj krmivá uvedené v bode 1.1 ako výnimky pre metódu A.2. Podstata2.1. Metóda APomocou petroléteru sa vyextrahuje vzorka. Rozpúšťadlo sa oddestiluje a zvyšok sa vysuší a odváži.2.2. Metóda BVzorka sa upravuje kyselinou chlorovodíkovou za varu. Zmes sa ochladí a prefiltruje. Zvyšok sa premyje a vysuší a predloží na stanovenie obsahu pomocou metódy A.3. Činidlá3.1. Petroléter, rozmedzie varu: 40 až 60 °C. Brómové číslo musí byť menej ako 1 a zvyšok po odparení menej ako 2 mg/100 ml.3.2. Síran sodný, bezvodý.3.3. Kyselina chlorovodíková 3N.3.4. Filtračná pomôcka, napr. kysličník kremičitý, Hyflo-supercel.4. Prístroje4.1. Extrakčný prístroj. Ak je vybavený násoskou (Soxhletov prístroj), spätný tok musí byť taký, aby vytvoril cca 10 cyklov za hodinu; v prípade prístroja bez násosky spätný tok musí byť približne 10 ml za minútu.4.2. Extrakčné tuby neobsahujúce látky rozpustné v petroléteri, ktorých pórovitosť spĺňa požiadavky bodu 4.1.4.3. Sušiareň buď vákuová nastavená na teplotu 75 ± 3 °C, alebo teplovzdušná nastavená na teplotu 100 ± 3 °C.5. Postup5.1. Metóda A (pozri bod 8.1)Navážte 5 g vzorky s presnosťou na 1 mg, vložte ju do extrakčnej tuby (4.2) a zakryte chumáčom beztukovej vaty.Vložte tubu do extrakčného prístroja (4.1) a extrahujte šesť hodín petroléterom (3.1). Petroléterový extrakt zachyťte do suchej odváženej banky obsahujúcej úlomky pemzy [1].Oddestilujte rozpúšťadlo. Zvyšok po odparení vysušte tak, že banku ponecháte jeden a pol hodiny v sušiarni (4.3). Nechajte vychladnúť v exsikátore a odvážte. Znovu sušte 30 minút, aby hmotnosť olejov a tukov zostala nezmenená (strata hmotnosti medzi dvoma po sebe nasledujúcimi váženiami musí byť menšia ako 1 mg).5.2. Metóda BNavážte 2,5 g vzorky s presnosťou na 1 mg (pozri bod 8.2), vložte ju do 400 ml kadičky alebo do 300 ml kónickej banky a pridajte 100 ml kyseliny chlorovodíkovej 3N (3.3) a úlomky pemzy. Kadičku zakryte hodinovým sklíčkom alebo na kónickú banku pripojte spätný chladič. Zmes uveďte do mierneho varu nad nízkym plameňom alebo na varnej platničke a varte jednu hodinu. Nedovoľte, aby sa produkt prilepil na stenu nádoby.Ochlaďte a pridajte dostatočné množstvo filtračnej pomôcky (3.4) na zabránenie akejkoľvek straty oleja a tuku počas filtrácie. Prefiltrujte cez navlhčený beztukový dvojitý filtračný papier. Zvyšok premývajte studenou vodou, kým nezískate neutrálny filtrát. Presvedčte sa, že filtrát neobsahuje žiaden olej ani tuky. Ich prítomnosť znamená, že vzorku treba pred hydrolýzou extrahovať pomocou petroléteru s použitím metódy A.Dvojitý filtračný papier so zvyškom položte na hodinové sklo a sušte jeden a pol hodiny v sušiarni pri teplote 100 ± 3 °C.Dvojitý filtračný papier obsahujúci suchý zvyšok vložte do extrakčnej tuby (4.2) a zakryte chumáčom beztukovej vaty. Patrónu vložte to extrakčného prístroja (4.1) a použite postup opísaný v druhom a treťom odseku bodu 5.1.6. Vyjadrenie výsledkuHmotnosť zvyšku vyjadrite ako percento vzorky.7. OpakovateľnosťRozdiel medzi výsledkami dvoch súbežných stanovení vykonaných na tej istej vzorke tým istým analytikom nesmie presiahnuť:- 0,2 % v absolútnej hodnote pri obsahu olejov a tukov nižšom ako 5 %,- 4,0 % z najvyššieho výsledku pri obsahu 5 až 10 %,- 0,4 % v absolútnej hodnote pri obsahu nad 10 %.8. Pozorovania8.1. Pri produktoch s vyšším obsahom olejov a tukov, ktoré sa nedajú rozdrviť alebo nie sú vhodné na získanie homogénnej zredukovanej skúšobnej vzorky, použite nasledujúci postup:Navážte 20 g vzorky s presnosťou na 1 mg a zmiešajte s 10 g alebo s väčším množstvom bezvodého síranu sodného (3.2). Extrahujte pomocou petroléteru (3.1) podľa bodu 5.1. Získaný extrakt doplňte do 500 ml petroléterom (3.1) a zhomogenizujte. Odoberte 50 ml roztoku a preneste do malej, suchej, odváženej banky obsahujúcej úlomky pemzy [2]. Oddestilujte rozpúšťadlo, vysušte a použite postup opísaný v poslednom odseku bodu 5.1.Odstráňte rozpúšťadlo zo zvyšku po extrakcii, ktorý zostal v tube, rozdrvte zvyšok na jemnosť o veľkosti častíc do 1 mm, vráťte ho do extrakčnej tuby (bez pridania síranu sodného) a použite postup opísaný v druhom a treťom odseku bodu 5.1.Vypočítajte obsah olejov a tukov ako percento vzorky pomocou nasledujúceho vzorca:(10 a + b) × 5kde:a = hmotnosť v gramoch zvyšku po prvej extrakcii (alikvótna časť extraktu),b = hmotnosť v gramoch zvyšku po druhej extrakcii.8.2. Pri produktovh s nízkym obsahom olejov a tukov množstvo skúšobnej vzorky môžete zvýšiť na 5 g."[1] Ak olej alebo tuk musí byť podrobený následným skúškam kvality, úlomky pemzy nahraďte sklenými perlami.[2] Ak olej alebo tuk musí byť podrobený následným skúškam kvality, úlomky pemzy nahraďte sklenými perlami.--------------------------------------------------PRÍLOHA II"5. Stanovenie obsahu virginiamycínu— difúziou v agarovom médiu —1. Účel a oblasťTáto metóda slúži na stanovenie obsahu virginiamycínu v krmivách a v premixoch. Dolná medza stanoviteľnosti je 2 mg/kg (2 ppm) [1].2. PodstataVzorka sa extrahuje pomocou metylalkoholového roztoku Tween 80. Extrakt sa dekantuje alebo odstredí a zriedi. Jeho antibiotická aktivita sa určí zmeraním difúzie virginiamycínu v agarovom médiu, naočkovanom mikroorganizmom Micrococcus luteus. Difúzia sa prejaví vznikom inhibičných zón mikroorganizmu. Priemer týchto zón sa považuje za priamo úmerný logaritmu koncentrácie antibiotík v celom rozsahu použitých koncentrácií antibiotík.3. Mikroorganizmus: Micrococcus luteus ATCC 9341 (NCTC 8340, NCIB 8553)3.1. Udržiavanie zásobnej kultúryNaočkujte šikmé plochy kultivačného média (4.1) v skúmavkách mikroorganizmom Micrococcus luteus a inkubujte 24 hodín pri teplote 30 °C. Skladujte kultúru v chladničke pri teplote asi 4 °C. Preočkujte každé dva týždne.3.2. Príprava bakteriálnej suspenzie [2]Zozbierajte produkt z čerstvo pripravenej šikmej plochy agaru (3.1) pomocou 2 až 3 ml roztoku chloridu sodného (4.3). Túto suspenziu použite na naočkovanie 250 ml kultivačného média (4.1), v Rouxovej banke a inkubujte 18 až 20 hodín pri teplote 30 °C. Zozbierajte produkt do 25 ml roztoku chloridu sodného (4.3) a zamiešajte. Zrieďte suspenziu na 1/10 pomocou roztoku chloridu sodného (4.3). Priechod svetla suspenziou musí byť asi 75 %, meraný pri 650 nm v kyvete o priemere 1 cm oproti roztoku chloridu sodného (4.3). Túto suspenziu možno skladovať 1 týždeň pri teplote cca 4 °C.4. Kultivačné médiá a činidlá4.1. Kultivačné a skúšobné médium [3]Mäsový bujón | 6,0 g |Tryptón | 4,0 g |Kvasinkový extrakt | 3,0 g |Mäsový extrakt | 1,5 g |Glukóza | 1,0 g |Agar | 10,0 až 20,0 g |Voda | 1000 ml |ph 6,5 (po sterilizácii). | |4.2. Fosfátový pufer, pH 6Hydrofosforečnan draselný, K2HPO4 | 2,0 g |Dihydrofosforečnan draselný, KH2PO4 | 8,0 g |Voda do | 1000 ml |4.3. Chlorid sodný, roztok 0,8 % (w/v): rozpustite 8 g chloridu sodného vo vode a zrieďte na 1000 ml; sterilizujte.4.4. Metylalkohol.4.5. Zmes fosfátového pufra (4.2)/metylalkoholu (4.4): 80/20 (v/v).4.6. Tween 80 metylalkoholový roztok 0,5 %: rozpustite 5 g Tween 80 v metylalkohole (4.4) a zrieďte metylalkoholom na 1000 ml.4.7. Štandardná látka: virginiamycín o známej aktivite.5. Štandardné roztokyRozpustite presne navážené množstvo štandardnej látky (4.7) v metylalkohole (4.4) a zrieďte metylalkoholom (4.4), aby ste dostali zásobný roztok obsahujúci 1000 μg virginiamycínu na ml.Tento roztok, skladovaný v uzatvorenej banke pri teplote 4 °C, zostane stabilný až päť dní.Z tohto zásobného roztoku pripravte postupným riedením pomocou zmesi (4.5) nasledujúce roztoky:s8 | 1 | μg/ml |s4 | 0,5 | μg/ml |s2 | 0,25 | μg/ml |s1 | 0,125 | μg/ml |6. Príprava extraktu a skúšobných roztokov6.1. Extrakcia6.1.1. Produkty s obsahom virginiamycínu do 100 mg/kgNavážte 50 g vzorky, pridajte 200 ml roztoku (4.6) a trepte 30 minút. Nechajte usadiť alebo odstreďte, odoberte 20 ml supernatantu (vyčíreného roztoku) a odparte na cca 5 ml v rotačnej odparke pri teplote nepresahujúcej 40 °C. Zvyšok zrieďte zmesou (4.5), aby ste získali očakávaný obsah virginiamycínu 1 μg/ml (= u8).6.1.2. Produkty s obsahom virginiamycínu nad 100 mg/kgNavážte vzorku o množstve najviac 10,0 g a obsahujúce 1 až 50 mg virginiamycínu, pridajte 100 ml roztoku (4.6) a trepte 30 minút. Nechajte usadiť alebo odstreďte a potom zrieďte supernantant so zmesou (4.5), aby ste získali očakávaný obsah virginiamycínu 1 μg/ml (= u8).6.2. Skúšobné roztokyZ roztoku u8 pripravte roztoky u4 (očakávaný obsah: 0,5 μg/ml), u2 (očakávaný obsah. 0,25 μg/ml) a u1 (očakávaný obsah. 0,125 μg/ml) postupným riedením (1 + 1) zmesou (4.5).7. Skúšobný postup7.1. Očkovanie skúšobného médiaNaočkujte skúšobné médium (4.1) bakteriálnou suspenziou (3.2) pri teplote cca 50 °C. Predbežnými skúškami na platniach s médiom (4.1) stanovte množstvo bakteriálnej suspenzie, potrebné na vznik najväčších a najzreteľnejších inhibičných zón s rôznymi koncentráciami virginiamycínu.7.2. Príprava platníDifúzia v agare sa vykoná na platniach so štyrmi koncentráciami štandardného roztoku (s8, s4, s2 a s1) a štyrmi koncentráciami skúšobného roztoku (u8, u4, u2 a u1). Tieto štyri koncentrácie extraktu a štandardného roztoku sa musia umiestniť na každú platňu. Preto vyberte dostatočne veľké platne, ktoré umožnia vytvoriť v agare aspoň osem jamiek o priemere 10 až 13 mm a aspoň s 30 mm odstupom medzi ich stredmi. Skúšku môžete vykonať na sklenených platniach s hliníkovým alebo umelohmotným prstencom o priemere 200 mm a výške 20 mm, pripevneným na nich.Nalejte na platne médium (4.1) naočkované podľa bodu 7.1 v takom množstve, aby ste získali vrstvu s približnou hrúbkou 2 mm (60 ml na platňu s priemerom 200 mm). Nechajte stuhnúť vo vodorovnej polohe, vyvŕtajte jamky a nalejte do nich presne odmerané množstvá skúšobných a štandardných roztokov (od 0,10 do 0,15 ml do jednej jamky, v závislosti od priemeru). Každú koncentráciu aplikujte aspoň štyri razy, aby bolo každé stanovenie predmetom hodnotenia 32 inhibičných zón.7.3. InkubáciaInkubujte platne 16 až 18 hodín pri teplote 30 ± 2 °C.8. HodnotenieOdmerajte priemer inhibičných zón s presnosťou na 0,1 mm. Zaznamenajte priemerné hodnoty meraní každej koncentrácie na semilogaritmický papier, znázorniac logaritmus koncentrácií vo vzťahu k priemerom inhibičných zón. Zakreslite optimálnu rastovú krivku štandardného roztoku aj extraktu podľa nižšie uvedeného príkladu:Stanovte "optimálny" rastový bod na najnižšiu koncentráciu štandardu (SL) pomocou vzorca:a)SL =7s+ 4s+ s– 2sStanovte "optimálny" rastový bod na najvyššiu koncentráciu štandardu (SH) pomocou vzorca:b)SH =7s+ 4s+ s– 2sObdobne vypočítajte "optimálne" rastové body na najnižšiu koncentráciu extraktu (UL) a najvyššiu koncentráciu extraktu (UH), pričom s1, s2, s4 a s8 vo vzorci uvedenom vyššie nahradíte hodnotami u1, u2, u4 a u8.Vypočítané hodnoty SL a SH zaznamenajte na ten istý grafický papier a spojte ich, aby ste získali "optimálnu" rastovú krivku na štandardný roztok. Obdobne zaznamenajte UL a UH a spojte ich, čím získate "optimálnu" rastovú krivku na extrakt.Ak neexistujú žiadne interferencie, krivky majú byť rovnobežné. Z praktických dôvodov krivky možno považovať za rovnobežné, ak hodnoty (SH – SL) a (UH – UL) sa neodlišujú od svojej priemernej hodnoty o viac ako 10 %.Ak krivky nie sú rovnobežné, môžete vynechať buď u1 a s1 alebo u8 a s8 a vypočítať SL, SH, UL a UH pomocou alternatívnych vzorcov, aby ste získali alternatívne krivky "optimálneho" rastu:a′) SL = | 5s1 + 2s2 – s46 | alebo | 5s2 + 2s4 – s86 |b′) SH = | 5s4 + 2s2 − s16 | alebo | 5s8 + 2s4 − s26 |a obdobne pre UL a UH. Musia byť splnené rovnaké kritériá rovnobežnosti. V záverečnej správe treba uviesť, že výsledok bol vypočítaný z troch koncentrácií.Keď sa krivky považujú za rovnobežné, vypočítajte logaritmus relatívnej aktivity (log A) pomocou jedného z nasledujúcich vzorcov podľa toho, či pri hodnotení rovnobežnosti boli použité tri alebo štyri koncentrácie.Pre štyri koncentrácie× 0,602u+ u+ s+ s− u− u− s− s2Pre tri koncentrácie× 0,401u+ s− u− s1alebod′)Log A =× 0,401u+ s− u− sAktivita skúšobného extraktu = aktivita príslušného štandardu x A(u8 = s8 × A)Ak sa relatívna aktivita nachádza mimo rozsahu 0,5 až 2,0, zopakujte skúšku, pričom vhodne upravte koncentrácie extraktu alebo ak to nie je možné, koncentrácie štandardných roztokov. Ak nie je možné dosiahnuť, aby relatívna aktivita bola v požadovanom rozpätí, každý získaný výsledok musí byť považovaný za približný a túto skutočnosť treba uviesť v záverečnej správe.Keď sa krivky nepovažujú za rovnobežné, zopakujte stanovenie. Ak ani potom nedosiahnete rovnobežnosť, stanovenie musíte považovať za neuspokojivé.Výsledok vyjadrite v miligramoch virginiamycínu na kilogram krmiva.9. OpakovateľnosťRozdiel medzi výsledkami dvoch súbežných stanovení, vykonaných na tej istej vzorke tým istým analytikom, nesmie presiahnuť:- 2 mg/kg v absolútnej hodnote pri obsahoch virginiamycínu do 10mg/kg,- 20 % z najvyššej hodnoty pri obsahoch od 10 do 25 mg/kg,- 5 mg/kg v absolútnej hodnote pri obsahoch od 25 do 50 mg/kg,- 10 % z najvyššej hodnoty pri obsahoch nad 50 mg/kg."[1] 1 mg virginiamycínu zodpovedá 1000 britských jednotiek.[2] Iné metódy sa môžu použiť, ak bolo zistené, že poskytujú obdobné bakteriálne suspenzie.[3] Možno použiť akékoľvek komerčné kultivačné médium obdobného zloženia, ktoré poskytuje rovnaké výsledky.--------------------------------------------------PRÍLOHA III"1. URČENIE OBSAHU BACITRACÍNU ZINOČNATÉHO— difúziou v agarovom médiu —1. Účel a oblasťTáto metóda slúži na stanovenie obsahu bacitracínu zinočnatého v krmivách a premixoch. Dolná medza stanoviteľnosti je 5 mg/kg (5 ppm) [1].2. PodstataVzorka sa extrahuje pri pH 2 pomocou zmesi metylalkoholu/vody/kyseliny chlorovodíkovej a roztoku síranu sodného. Pridaním síranu sodného sa vyzrážajú všetky rozpustné soli medi, ktoré môžu rušivo pôsobiť pri rozbore. Hodnota pH extraktu sa upraví na 6,5, extrakt sa koncentruje (ak je to potrebné) a zriedi. Jeho antibiotická aktivita sa stanoví zmeraním difúzie bacitracínu zinočnatého v agarovom médiu naočkovanom mikroorganizmom Micrococcus luteus (flavus). Difúzia sa prejaví tvorbou inhibičných zón mikroorganizmu. Vzťah medzi priemerom týchto zón a logaritmom koncentrácie antibiotika v rozsahu použitých antibiotických koncentrácií sa považuje za priamo úmerný.3. Mikroorganizmus: Micrococcus luteus (flavus) ATCC 102403.1. Udržiavanie zásobnej kultúryNaočkujte šikmé plochy kultivačného média (4.1) mikroorganizmom Micrococcus luteus (flavus) a inkubujte 24 hodín pri teplote 30 °C. Skladujte kultúru v chladničke pri teplote asi 4 °C. Preočkujte každé dva týždne.3.2. Príprava bakteriálnej suspenzie [2]Zozbierajte produkt z čerstvo pripravenej šikmej plochy agaru (3.1) pomocou 2 až 3 ml roztoku chloridu sodného (4.3). Túto suspenziu použite na naočkovanie 250 ml kultivačného média (4.1), v Rouxovej banke a inkubujte 18 až 20 hodín pri teplote 30 °C. Zozbierajte produkt do 25 ml roztoku chloridu sodného (4.3) a zamiešajte. Zrieďte suspenziu na 1/10 pomocou roztoku chloridu sodného (4.3). Priechod svetla suspenziou musí byť asi 75 %, meraný pri 650 nm v kyvete o priemere 1 cm oproti roztoku chloridu sodného (4.3). Túto suspenziu možno skladovať 1 týždeň pri teplote asi 4 °C.4. Kultivačné médiá a činidlá4.1. Kultivačné médium [3]Mäsový bujón | 6,0 g |Tryptón | 4,0 g |Kvasinkový extrakt | 3,0 g |Mäsový extrakt | 1,5 g |Glukóza | 1,0 g |Agar | 10,0 až 20,0 g |Voda | 1000 ml |ph 6,5 až 6,6 (po sterilizácii). | |4.2. Skúšobné médium [4]Tryptón | 10,0 g |Kvasinkový extrakt | 3,0 g |Mäsový extrakt | 1,5 g |Glukóza | 1,0 g |Agar | 10,0 až 20,0 g |Tween 80 | 1 ml |Voda | 1000 ml |ph 6,5 (po sterilizácii) | |4.3. Chlorid sodný, roztok 0,8 % (w/v): rozpustite 8 g chloridu sodného vo vode a zrieďte na 1000 ml; sterilizujte.4.4. Zmes metylalkoholu, vody a kyseliny chlorovodíkovej (4.6):80/17,5/2,5 (v/v/v).4.5. Fosfátový pufer, pH 6,5:Hydrofosforečnan draselný, K2HPO4 | 22,15 g |Dihydrofosforečnan draselný, KH2PO4 | 27,85 g |Voda do | 1000 ml |4.6. Kyselina chlorovodíková (d: 1,18 až 1,19).4.7. Kyselina chlorovodíková (0,1 M).4.8. Hydroxid sodný — roztok 1 M4.9. Síran sodný — roztok cca 0,5 M.4.10. Brómkrezolová červeň, roztok 0,04 % (w/v): rozpustite 0,1 g brómkrezolovej červene v 18,5 ml roztoku hydroxidu sodného 0,01 M. Doplňte do 250 ml vodou a zamiešajte.4.11. Štandardná látka: bacitracín zinočnatý o známej aktivite (v m.j.).5. Štandardné roztokyNavážte také množstvo štandardu bacitracínu zinočnatého (4.11), ktoré obsahuje 1050 m.j. (podľa uvedenej aktivity). Pridajte 5 ml kyseliny chlorovodíkovej 0,1 M (4.7) a nechajte stáť 15 minút. Pridajte 30 ml vody, upravte pH na hodnotu 4,5 pomocou fosfátového pufra (4.5) (cca 4 ml), doplňte do 50 ml vodou a dobre zamiešajte (1 ml = 21 m.j.).Z tohto roztoku pripravte postupným riedením pomocou fosfátového pufra (4.5) nasledujúce roztoky:s8 | 0,42 | m.j./ml |s4 | 0,21 | m.j./ml |s2 | 0,105 | m.j./ml |s1 | 0,0525 | m.j./ml |6. Príprava extraktu a skúšobných roztokov6.1. Extrakcia6.1.1. Premixy a minerálne krmiváNavážte vzorku o množstve 2,0 až 5,0 g, pridajte 29,0 ml zmesi (4.4) a 1,0 ml roztoku síranu sodného (4.9) a krátko pretrepte. Skontrolujte, či pH je približne 2. Trepte 10 minút, pridajte 30 ml fosfátového pufra (4.5), trepte 15 minút a odstreďte. Odoberte vhodnú alikvótnu časť supernatantu a upravte pH na 6,5 roztokom hydroxidu 1 M (4.8) pomocou pH-metra alebo roztokom brómkrezolovej červene (4.10) ako indikátorom. Zrieďte fosfátovým pufrom (4.5), aby ste získali očakávaný obsah bacitracínu zinočnatého 0,42 m.j./ml (= u8).6.1.2. Bielkovinové koncentrátyNavážte vzorku o množstve 10,0, pridajte 49,0 ml zmesi (4.4) a 1,0 ml roztoku síranu sodného (4.9) a krátko pretrepte. Skontrolujte, či pH je približne 2. Trepte 10 minút. Pridajte 50 ml fosfátového pufra (4.5), trepte 15 minút a odstreďte. Odoberte vhodnú alikvótnu časť supernatantu a upravte pH na 6,5 roztokom hydroxidu 1 M (4.8) pomocou pH-metra alebo roztokom brómkrezolovej červene (4.10) ako indikátorom. Odparte na približne polovičné množstvo v rotačnej odparke pri teplote nepresahujúcej 35 °C.Zrieďte fosfátovým pufrom (4.5), aby ste získali očakávaný obsah bacitracínu zinočnatého 0,42 m.j./ml (= u8).6.1.3. Ostatné krmiváNavážte vzorku o množstve 10,0 g (20,0 g pri očakávanom obsahu bacitracínu zinočnatého 5 mg/kg). Pridajte zmes 24,0 ml zmesi (4.4) a 1,0 ml roztoku síranu sodného (4.9) a homogenizujte 10 minút. Pridajte 25 ml fosfátového pufra (4.5), trepte 15 minút a odstreďte. Odoberte 20 ml supernatantu a upravte pH na 6,5 roztokom hydroxidu 1 M (4.8) pomocou pH-metra alebo roztokom brómkrezolovej červene (4.10) ako indikátorom. Odparte na približne 4 ml v rotačnej odparke pri teplote nepresahujúcej 35 °C. Zvyšok zrieďte fosfátovým pufrom (4.5), aby ste získali očakávaný obsah bacitracínu zinočnatého 0,42 m.j./ml (= u8).6.2. Skúšobné roztokyZ roztoku u8 pripravte roztoky u4 (očakávaný obsah: 0,21 m.j./ml), u2 (očakávaný obsah. 0,105 m.j./ml) a u1 (očakávaný obsah: 0,0525 m.j./ml) postupným riedením (1 + 1) pomocou fosfátového pufra (4.5).7. Skúšobný postup7.1. Očkovanie skúšobného médiaNaočkujte skúšobné médium (4.2) bakteriálnou suspenziou (3.2) pri teplote cca 50 °C. Predbežnými skúškami na platniach so skúšobným médiom (4.2) stanovte množstvo bakteriálnej suspenzie potrebné na vznik najväčších a najzreteľnejších inhibičných zón s rôznymi koncentráciami bacitracínu zinočnatého.7.2. Príprava platníDifúzia v agare sa vykoná na platniach so štyrmi koncentráciami štandardného roztoku (s8, s4, s2 a s1) a štyrmi koncentráciami skúšobného roztoku (u8, u4, u2 a u1). Tieto štyri koncentrácie extraktu a štandardu sa musia umiestniť na každú platňu. Preto vyberte dostatočne veľké platne, ktoré umožnia vytvoriť v agarovom médiu aspoň osem jamiek o priemere 10 až 13 mm a najmenej s 30 mm odstupom medzi ich stredmi. Skúšku môžete vykonať na sklenených platniach s hliníkovým alebo umelohmotným prstencom o priemere 200 mm a výške 20 mm, pripevnených na nich.Nalejte na platne médium (4.2) naočkované podľa bodu 7.1 v takom množstve, aby ste získali vrstvu s približnou hrúbkou 2 mm (60 ml na platňu s priemerom 200 mm). Nechajte stuhnúť vo vodorovnej polohe, vyvŕtajte jamky a nalejte do nich presne odmerané množstvá skúšobných a štandardných roztokov (od 0,10 do 0,15 ml do jednej jamky, v závislosti od priemeru). Každú koncentráciu aplikujte aspoň štyri razy, aby bolo každé stanovenie predmetom hodnotenia 32 inhibičných zón.7.3. InkubáciaInkubujte platne 16 až 18 hodín pri teplote 30 ± 2 °C.8. HodnotenieOdmerajte priemer inhibičných zón s presnosťou na 0,1 mm. Zaznamenajte priemerné hodnoty meraní každej koncentrácie na semilogaritmický papier, znázorňujúci logaritmus koncentrácií vo vzťahu k priemerom inhibičných zón. Zakreslite "optimálnu" rastovú krivku štandardu aj extraktu podľa nižšie uvedeného príkladu:Stanovte "optimálny" rastový bod na najnižšiu koncentráciu štandardu (SL) pomocou vzorca:a)SL =7s+ 4s+ s- 2sStanovte "optimálny" rastový bod na najvyššiu koncentráciu štandardu (SH) pomocou vzorca:b)SH =7s+ 4s+ s- 2sObdobne vypočítajte "optimálne" rastové body na najnižšiu koncentráciu extraktu (UL) a najvyššiu koncentráciu extraktu (UH), pričom s1, s2, s4 a s8 vo vzorci uvedenom vyššie nahradíte hodnotami u1, u2, u4 a u8.Vypočítané hodnoty SL a SH zaznamenajte na ten istý grafický papier a spojte ich, aby ste získali "optimálnu" rastovú krivku na štandardný roztok. Obdobne zaznamenajte UL a UH a spojte ich, čím získate "optimálnu" rastovú krivku na extrakt.Ak neexistujú interferencie, krivky majú byť rovnobežné. Z praktických dôvodov krivky možno považovať za rovnobežné, ak hodnoty (SH — SL) a (UH — UL) sa neodlišujú od svojej priemernej hodnoty o viac ako 10 %.Ak krivky nie sú rovnobežné, môžete vynechať buď u1 a s1 alebo u8 a s8 a SL, SH, UL a UH vypočítať pomocou alternatívnych vzorcov, aby ste získali alternatívne krivky "optimálneho" rastu:a′) SL = | 5s1 + 2s2 - s46 | alebo | 5s2 + 2s4 - s86 |b′) SH = | 5s4 + 2s2 - s16 | alebo | 5s8 + 2s4 - s26 |a obdobne pre UL a UH. Musia byť splnené rovnaké kritériá rovnobežnosti. V záverečnej správe treba uviesť, že výsledok bol vypočítaný z troch koncentrácií.Keď sa krivky považujú za rovnobežné, vypočítajte logaritmus relatívnej aktivity (log A) pomocou jedného z nasledujúcich vzorcov podľa toho, či pri hodnotení rovnobežnosti boli použité tri alebo štyri koncentrácie.Pre štyri koncentrácie× 0,602u+ u+ s+ s- u- u- s- s2Pre tri koncentrácie× 0,401u+ s- u- s1alebod′)log A =× 0,401u+ s- u- sAktivita skúšobného extraktu = aktivita príslušného štandardu × A(u8 = s8 × A)Ak sa relatívna aktivita nachádza mimo rozsahu 0,5 až 2,0, zopakujte skúšku, pričom vhodne upravte koncentrácie extraktu alebo ak to nie je možné, koncentrácie štandardných roztokov. Ak nie je možné dosiahnuť, aby relatívna aktivita bola v požadovanom rozpätí, každý získaný výsledok musí byť považovaný za približný a túto skutočnosť treba uviesť v záverečnej správe.Keď sa krivky nepovažujú za rovnobežné, zopakujte stanovenie. Ak ani potom nedosiahnete rovnobežnosť, stanovenie musíte považovať za neuspokojivé.Výsledok vyjadrite v miligramoch bacitracínu zinočnatého na kilogram krmiva.9. OpakovateľnosťRozdiel medzi výsledkami dvoch stanovení, vykonaných na tej istej vzorke tým istým analytikom, nesmie presiahnuť:- 2 mg/kg v absolútnej hodnote pri obsahoch bacitracínu zinočnatého do 10 mg/kg,- 20 % z najvyššej hodnoty pri obsahoch od 10 do 25 mg/kg,- 5 mg/kg v absolútnej hodnote pri obsahoch od 25 do 50 mg/kg,- 10 % z najvyššej hodnoty pri obsahoch nad 50 mg/kg."[1] 1 mg bacitracínu zinočnatého v krmive zodpovedá 42 medzinárodným jednotkám (m.j.).[2] Iné metódy sa môžu použiť, ak bolo zistené, že poskytujú obdobné bakteriálne suspenzie.[3] Možno použiť akékoľvek komerčné kultivačné médium obdobného zloženia, ktoré poskytuje rovnaké výsledky.[4] Možno použiť akékoľvek komerčné kultivačné médium obdobného zloženia, ktoré poskytuje rovnaké výsledky.--------------------------------------------------


title: Smernica Rady 92/115/EHS zo 17. decembra 1992, ktorou sa prvýkrát mení a dopĺňa smernica 88/344/EHS o aproximácii právnych predpisov členských štátov o extrakčných rozpúšťadlách používaných pri výrobe potravín a potravinárskych prísad

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31992L0115

Úradný vestník L 409 , 31/12/1992 S. 0031 - 0032

		Smernica Rady 92/115/EHSzo 17. decembra 1992,ktorou sa prvýkrát mení a dopĺňa smernica 88/344/EHS o aproximácii právnych predpisov členských štátov o extrakčných rozpúšťadlách používaných pri výrobe potravín a potravinárskych prísadRADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, najmä na jej článok 100a,so zreteľom na návrh Komisie [1],v spolupráci s Európskym parlamentom [2],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [3],keďže článok 2 ods. 5 smernice 88/344/EHS [4] stanovuje, že do dvoch rokov od prijatia tejto smernice Komisia po porade s Vedeckým výborom pre potraviny opätovne preskúma ustanovenia týkajúce sa rozpúšťadiel v prílohe a metyl-2-propanolu a navrhne potrebné zmeny;keďže Rada by v rámci tejto zmeny mala rozhodnúť, či sa rezíduá extrakčných rozpúšťadiel podľa časti III prílohy budú vzťahovať na arómy, a nie na potraviny;keďže po troch rokoch od prijatia smernice 88/344/EHS by Komisia mala odovzdať Rade vhodný návrh pre niektoré rozpúšťadlá podľa v článku 2 ods. 6, ktoré dovtedy upravovali vnútroštátne právne predpisy;keďže Vedecký výbor pre potraviny opätovne posúdil všetky extrakčné rozpúšťadlá uvedené v tejto smernici v roku 1990 a v roku 1991 s cieľom nahradiť dočasné prípustné denné dávky (ADI) stanovené v roku 1981 konečným hodnotením; keďže to nebolo vždy možné vzhľadom na to, že potrebné informácie, hoci boli požadované, neboli poskytnuté; keďže na základe získaných informácií Vedecký výbor pre potraviny dal súhlas buď potvrdiť svoj dočasný stav zachovať, alebo odvolať svoj predchádzajúci dočasný súhlas podľa jednotlivých látok,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Smernica 88/344/EHS sa týmto mení a dopĺňa takto:1. V článku 1:a) do odseku 1 sa vkladá tento pododsek:"Táto smernica sa bude uplatňovať bez ohľadu na ustanovenia prijaté na základe podrobnejšej úpravy spoločenstva.";b) odsek 2 sa vypúšťa;2. V článku 2 sa vypúšťajú odseky 5 a 6;3. Príloha sa mení a dopĺňa takto:a) V ČASTI I:- k acetónu sa vloží poznámka pod čiarou 2:"(2) Použitie acetónu pri rafinácii olivových olejov je zakázané.";b) V ČASTI II:- sa pridávajú rozpúšťadlá metanol a 2-propanol pri každom použití s maximálnym obsahom rezíduí 10 mg/kg,- poznámka pod čiarou 1 sa dopĺňa o túto vetu: "Súbežné použitie hexánu a etylmetylketónu je zakázané.",- poznámka pod čiarou 2 sa vypúšťa. V treťom stĺpci sa obsah 10 mg/kg pre dichlórmetán v praženej káve nahrádza obsahom "2 mg/kg",- k etylmetylketónu sa pridáva táto poznámka pod čiarou 2:"(2) Obsah n-hexánu v tomto rozpúšťadle nesmie presiahnuť 50 mg/kg. Toto rozpúšťadlo nie je možné použiť súbežne s hexánom.";c) V ČASTI III:- cyklohexán, izobután a poznámka pod čiarou sa vypúšťajú,- obsah 0,1 mg/kg pre dichlórometán sa nahrádza obsahom 0,02 mg/kg,- vkladá sa 1-propanol s maximálnym obsahom rezíduí 1 mg/kg,- k hexánu a etylmetylketónu na nasledujúcej strane sa vkladá poznámka pod čiarou:"(1) Súbežné použitie týchto dvoch rozpúšťadiel je zakázané."Článok 21. Členské štáty zmenia a doplnia svoje zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia tak, aby:- umožnili obchod s výrobkami, ktoré spĺňajú podmienky tejto smernice najneskôr do 1. júla 1993,- zakázali obchod s výrobkami, ktoré nespĺňajú podmienky tejto smernice s účinnosťou od 1. januára 1994.Bezodkladne budú o tom informovať Komisiu.2. Keď členské štáty prijmú opatrenia uvedené v odseku 1, tieto budú obsahovať odkaz na túto smernicu alebo budú sprevádzané takýmto odkazom pri príležitosti ich úradného uverejnenia. Metodiku týchto odkazov ustanovia členské štáty.Článok 3Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 17. decembra 1992za RadupredsedaR. Needham[1] Ú. v. ES C 11, 17.1.1992, s. 5.[2] Ú. v. ES C 94, 13.4.1992, s. 158 aÚ. v. ES C 337, 21.12.1992.[3] Ú. v. ES C 223, 31.8.1992, s. 23.[4] Ú. v. ES L 157, 24.6.1988, s. 28.--------------------------------------------------


title: Smernica 2001/45/ES Európskeho parlamentu a Rady z 27. júna 2001, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 89/655/EHS o minimálnych požiadavkách na bezpečnosť a ochranu zdravia pri používaní pracovných prostriedkov pracovníkmi pri práci (druhá samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS)Text s významom pre EHP.

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32001L0045

Úradný vestník L 195 , 19/07/2001 S. 0046 - 0049

		Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/45/ESz 27. júna 2001,ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 89/655/EHS o minimálnych požiadavkách na bezpečnosť a ochranu zdravia pri používaní pracovných prostriedkov pracovníkmi pri práci (druhá samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS)(Text s významom pre EHP)EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva a najmä na jej článok 137 ods. 2,so zreteľom na návrh Komisie, predložený po porade s Poradným výborom pre bezpečnosť, hygienu a ochranu zdravia pri práci [1],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [2],po porade s Výborom regiónov,konajúc v súlade s postupom uvedeným v článku 251 Zmluvy [3],keďže:(1) Článok 137 ods. 2 Zmluvy ustanovuje, že Rada môže prijať prostredníctvom smerníc minimálne požiadavky na podporu zlepšovania najmä pracovného prostredia, aby sa zabezpečila vyššia úroveň ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov.(2) V zmysle daného článku nesmú smernice ukladať žiadne správne, finančné a právne obmedzenia, ktoré by bránili zakladaniu a rozvoju malých a stredných podnikov.(3) Zlepšenie bezpečnosti, hygieny a zdravia pri práci je cieľom, ktorý nemôže byť podriadený čisto hospodárskym úvahám.(4) Dodržiavanie minimálnych požiadaviek na zaistenie vyššej úrovne bezpečnosti a ochrany zdravia pri používaní pracovných prostriedkov poskytnutých na dočasnú prácu vo výškach je nevyhnutné pre zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov.(5) Ustanovenia prijaté podľa článku 137 ods. 2 Zmluvy nebránia žiadnemu členskému štátu zachovať alebo zaviesť také prísnejšie opatrenia na ochranu pracovných podmienok, ktoré sú zlučiteľné so zmluvou.(6) Práca vo výškach môže vystaviť pracovníkov osobitne vážnym rizikám ohrozenia ich zdravia a bezpečnosti, najmä riziku pádu z výšky a iným vážnym pracovným úrazom, ktoré tvoria veľkú časť všetkých úrazov, najmä smrteľných úrazov.(7) Samostatne zárobkovo činné osoby a zamestnávatelia, keď sami vykonávajú pracovnú činnosť a osobne používajú pracovné prostriedky určené na vykonávanie dočasnej práce vo výškach, môžu ohroziť zdravie a bezpečnosť zamestnancov.(8) Smernica Rady 92/57/EHS z 24. júna 1992 o zavedení minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadaviek na dočasných alebo lokalitne sa meniacich staveniskách (ôsma samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 Smernice 89/391/EHS [4] ukladá týmto kategóriám osôb povinnosť rešpektovať okrem iného článok 4 a prílohu 1 smernice 89/655/EHS [5].(9) Každý zamestnávateľ, ktorý má v úmysle zadať vykonanie dočasnej práce vo výškach, musí vybrať prostriedky umožňujúce primeranú ochranu pred rizikom pádu z výšky.(10) Vo všeobecnosti kolektívne ochranné opatrenia na zabránenie pádom ponúkajú lepšiu ochranu než opatrenia osobnej ochrany. Výber a použitie prostriedkov vhodných pre každé miesto práce na zabránenie a odstránenie rizík by mali byť sprevádzané osobitnou odbornou prípravou a doplnkovou kontrolou, ak je to vhodné.(11) Rebríky, lešenia a laná sú prostriedky najčastejšie používané pri dočasných prácach vo výškach a bezpečnosť a ochrana zdravia pracovníkov zúčastňujúcich sa na tomto type práce preto závisí vo významnej miere od ich správneho používania; preto sa musí stanoviť spôsob, akým môžu pracovníci čo najbezpečnejšie používať tieto prostriedky, preto sa vyžaduje primerané špecifické školenie pracovníkov.(12) Táto smernica je najvhodnejším prostriedkom na dosiahnutie žiadaných cieľov a nejde nad rámec toho, čo je nevyhnutné pre tento účel.(13) Táto smernica prakticky prispieva k vytvoreniu sociálneho rozmeru vnútorného trhu.(14) Členské štáty by mali dostať príležitosť využiť prechodné obdobie, aby vzali do úvahy jednotlivé problémy, ktorým musia čeliť malé a stredné podniky,PRIJALI TÚTO SMERNICU:Článok 1Text uvedený v prílohe tejto smernice sa pripojí k prílohe II smernice 89/655/EHS.Článok 21. Členské štáty prijmú a uverejnia právne predpisy, nariadenia a administratívne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 19. júla 2004. Okamžite o tom informujú Komisiu.Členské štáty majú právo, pokiaľ ide o vykonávanie oddielu 4 prílohy, využiť prechodné obdobie v dĺžke najviac dvoch rokov od dátumu uvedeného v prvom pododseku, aby vzali do úvahy rôzne situácie, ktoré môžu vzniknúť pri praktickom vykonávaní tejto smernice, najmä v malých a stredných podnikoch.2. Keď členské štáty prijmú tieto opatrenia, budú tieto obsahovať odkaz na túto smernicu alebo budú doložené takýmto odkazom pri príležitosti ich úradného uverejnenia. Spôsob, ako vytvoriť takýto odkaz, si určia členské štáty.3. Členské štáty oznámia Komisii ustanovenia vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré už prijali alebo prijmú v oblasti, na ktorú sa vzťahuje táto smernica.Článok 3Táto smernica nadobúda účinnosť v deň jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 4Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Luxemburgu 27. júna 2001Za Európsky parlamentpredsedaN. FontaineZa RadupredsedaA. Bourgeois[1] Ú. v. ES C 247 E. 31.8.1999, s. 23 aÚ. v. ES C 62 E, 27.2.2001, s. 113.[2] Ú. v. ES C 138, 18.5.1999, s. 30.[3] Stanovisko Európskeho parlamentu z 21. septembra 2000 (Ú. v. ES C 146, 17.5.2001, s. 78), spoločná pozícia Rady z 23. marca 2001 (Ú. v. ES C 142, 15.5.2001, s. 16) a rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2001.[4] Ú. v. ES L 245, 26.8.1992, s. 6.[5] Ú. v. ES L 393, 30.12.1989, s. 1.--------------------------------------------------PRÍLOHA"4 Ustanovenia týkajúce sa používania pracovných prostriedkov poskytnutých na dočasné práce vo výškach4.1. Všeobecné ustanovenia4.1.1. Ak podľa článku 6 smernice 89/391/EHS a článku 3 tejto smernice sa dočasná práca vo výškach nemôže vykonávať bezpečne a vo vhodných ergonomických podmienkach z vhodnej plochy, musia sa vybrať pracovné prostriedky najvhodnejšie na zaistenie a zachovanie bezpečných pracovných podmienok. Kolektívne ochranné opatrenia musia mať prednosť pred opatreniami na osobnú ochranu. Rozmery pracovných prostriedkov musia byť primerané povahe práce, ktorá sa má vykonať a predvídateľnému zaťaženiu a musia umožňovať prechod bez nebezpečenstva.Najvhodnejší prostriedok na vstup na dočasné pracovisko vo výške sa musí vybrať podľa frekvencie jeho používania, výšky, ktorá sa má dosiahnuť a doby používania. Zvolená možnosť musí umožňovať evakuáciu v prípade bezprostredného nebezpečenstva. Prechod v oboch smeroch medzi prístupovými prostriedkami a lešením, plošinami alebo lávkami nesmie viesť k vzniku žiadneho ďalšieho rizika pádu.4.1.2. Rebríky sa môžu používať ako pracovné stanovištia pre prácu vo výškach len za okolností, v ktorých, vzhľadom na bod 4.1.1, nie je odôvodnené používanie iných, bezpečnejších pracovných prostriedkov kvôli nízkej miere rizika a krátkej dobe používania alebo existujúcich charakteristík miesta, ktoré zamestnávateľ nemôže zmeniť.4.1.3. Prístup na lane a polohovacia technika sa môžu používať len za okolností, keď z posúdenia rizika vyplýva, že daná práca sa môže vykonať bezpečne a keď nie je odôvodnené používanie iného, bezpečnejšieho pracovného prostriedku.Berúc do úvahy posúdenie rizika a v závislosti, najmä od doby trvania práce a ergonomických obmedzení, musí sa zabezpečiť sedadlo s primeraným príslušenstvom.4.1.4. V závislosti od typu pracovného prostriedka vybraného na základe predchádzajúceho, musia sa stanoviť primerané opatrenia na minimalizovanie rizík pre pracovníkov používajúcich tieto prostriedky. Ak je to potrebné, musí sa zabezpečiť namontovanie bezpečnostných zariadení, aby sa predišlo pádom z výšok. Takéto bezpečnostné zariadenia musia byť primerane usporiadané a dostatočne pevné, aby zabránili alebo aby zastavili pád z výšky a, pokiaľ je to možné, aby vopred zabránili zraneniam pracovníkov. Kolektívne bezpečnostné zariadenia na predchádzanie pádom sa môžu prerušiť len v miestach prístupu k rebríkom alebo ku schodištiam.4.1.5. Ak vykonanie špecifickej práce vyžaduje, aby sa dočasne odstránili kolektívne bezpečnostné zariadenia na predchádzanie pádom, musia sa prijať účinné kompenzačné bezpečnostné opatrenia. Práca sa nesmie vykonať, kým sa takéto opatrenia neprijmú. Keď sa daná úloha úplne alebo dočasne dokončí, kolektívne bezpečnostné zariadenia na predchádzanie pádom sa musia namontovať znovu.4.1.6. Dočasná práca vo výškach sa môže vykonávať len vtedy, keď poveternostné podmienky neohrozujú bezpečnosť a zdravie pracovníkov.4.2. Osobitné ustanovenia týkajúce sa používania rebríkov4.2.1. Rebríky musia byť umiestnené tak, aby sa zabezpečila ich stabilita počas ich používania. Nohy prenosných rebríkov musia spočívať na stabilnom, pevnom, nepohyblivom podklade primeranej veľkosti tak, aby priečky rebríka boli vodorovné. Závesné rebríky sa musia priložiť bezpečným spôsobom a, s výnimkou lanových rebríkov, tak, aby sa nemohli posúvať alebo rozkolísať.4.2.2. Musí sa zamedziť pošmyknutiu nôh prenosných rebríkov počas ich používania tým, že sa zaistia dolné alebo horné konce alebo blízko koncov postranníc akýmkoľvek protišmykovým prostriedkom alebo akýmkoľvek iným zabezpečením s rovnakým účinkom. Rebríky používané na prístup musia byť dosť dlhé na to, aby dostatočne vyčnievali nad prístupovú plošinu, pokiaľ sa neprijali iné opatrenia na zabezpečenie pevného zachytenia sa. Zložené rebríky a výsuvné rebríky sa musia používať tak, aby sa zabránilo pohybu jednotlivých častí. Pri mobilných rebríkoch sa musí predchádzať ich pohybu skôr, než na ne pracovník vstúpi.4.2.3. Rebríky sa musia používať tak, aby pracovníci mohli kedykoľvek bezpečne stáť a bezpečne sa držať. Najmä, ak sa má na rukách vyniesť po rebríku náklad, nesmie sa zamedzovať bezpečnému pridržiavaniu sa rukami.4.3. Osobitné ustanovenia týkajúce sa používania lešenia4.3.1. Keď nie je k dispozícii záznam o výpočte/kalkulačný list pre vybrané lešenie alebo tento záznam/list neobsahuje uvažované štrukturálne úpravy, musia sa vykonať prepočty pevnosti a stability, pokiaľ nie je lešenie zmontované v zhode so všeobecne uznávanou štandardnou konfiguráciou.4.3.2. V závislosti od zložitosti zvoleného lešenia, plán montáže, používania a demontáže musí pripraviť kompetentná osoba. Môže byť vo forme štandardného plánu doplneného o položky súvisiace so špeciálnymi podrobnosťami zmieneného lešenia.4.3.3. Musí sa predchádzať šmýkaniu oporných častí lešenia buď tým, že sa pripevnia k nosnej ploche alebo sa zabezpečia protišmykovým prostriedkom alebo akýmkoľvek iným prostriedkom rovnakého účinku a zaťažená plocha musí mať dostatočnú nosnosť. Musí sa zabezpečiť stabilita lešenia. Vhodnými prostriedkami sa musí predchádzať náhodnému pohybu pojazdného lešenia počas práce vo výškach.4.3.4. Rozmery, tvar a usporiadanie podlahy lešenia musia byť primerané povahe práce, ktorá sa má vykonať a prispôsobené nákladu, ktorý má byť vynesený a musia umožňovať bezpečnú prácu a prechod. Podlahy lešenia sa musia montovať tak, aby sa ich časti nemohli hýbať pri normálnom používaní. Nesmú byť žiadne nebezpečné medzery medzi časťami podlahy a zvislými kolektívnymi bezpečnostnými zariadeniami, aby sa zabránilo pádom.4.3.5. Ak určité časti lešenia nie sú pripravené na používanie, napríklad počas montáže, demontáže alebo úprav, musia sa označiť všeobecnými výstražnými značkami v súlade s vnútroštátnymi ustanoveniami transponujúcimi smernicu 92/58/EHS a musia sa primerane fyzicky ohraničiť, aby sa zabránilo vstupu do nebezpečnej zóny.4.3.6. Lešenie sa môže montovať, demontovať alebo podstatne upravovať len pod dohľadom kompetentnej osoby a môžu to robiť len pracovníci, ktorí museli predtým prejsť primeraným a presne stanoveným školením týkajúcim sa takýchto prác a so zreteľom na špecifické riziká podľa článku 7, a to najmä:a) pochopenie plánu na montáž, demontáž alebo úpravu daného lešenia,b) bezpečnosť počas montáže, demontáže alebo úpravy daného lešenia,c) opatrenia na predchádzanie riziku pádu ľudí alebo predmetov,d) bezpečnostné opatrenia v prípade zmeny poveternostných podmienok, ktoré by mohli nepriaznivo ovplyvniť bezpečnosť daného lešenia,e) prípustné zaťaženie,f) všetky ostatné riziká, ktoré môže so sebou prinášať montáž, demontáž alebo úprava.Dohliadajúca osoba a pracovníci, ktorých sa to týka, musia mať k dispozícii plán montáže a demontáže uvádzaný v 4.3.2., vrátane akýchkoľvek pokynov, ktoré môže obsahovať.4.4. Osobitné ustanovenia týkajúce sa používania prístupu po lane a nastavovacích techníkPoužívanie prístupu po lane a polohovacia technika musí vyhovovať týmto podmienkam:a) systém sa musí skladať najmenej z dvoch samostatne ukotvených lán, pričom jedno slúži na výstup, zostup a podporu (pracovné lano) a druhé ako zabezpečovací prostriedok (bezpečnostné lano);b) pracovníci musia dostať a používať vhodný bezpečnostný výstroj, prostredníctvom ktorého musia byť spojení s bezpečnostným lanom;c) pracovné lano musí byť vybavené bezpečnostnými prostriedkami na výstup a zostup a musí mať samouzamykací systém, aby sa predišlo pádu užívateľa, ak by stratil kontrolu nad svojimi pohybmi. Bezpečnostné lano musí byť vybavené mobilným systémom na predchádzanie pádom, ktorý sa prispôsobuje pohybom pracovníka;d) nástroje a ostatné príslušenstvo nevyhnutné pre pracovníka musia byť pripevnené na bezpečnostný výstroj alebo sedadlo pracovníka alebo inými vhodnými prostriedkami;e) práca sa musí dôkladne naplánovať a treba na ňu náležite dohliadať, aby pracovník mohol byť okamžite zachránený v prípade mimoriadneho nebezpečenstva;f) v súlade s článkom 7 pracovníci, ktorých sa to týka, musia dostať primerané a osobitné školenie vzťahujúce sa na predpokladanú prácu, najmä na záchranné postupy.Za výnimočných okolností, keď so zreteľom na posúdenie rizík, používanie druhého lana by ešte viac ohrozilo bezpečnosť pri práci, môže sa povoliť používanie jedného lana za predpokladu, že sa prijali vhodné opatrenia na zaistenie bezpečnosti v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, resp. praxou."--------------------------------------------------


title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/87/EÚ zo 16. novembra 2011 , ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2000/25/ES, pokiaľ ide o uplatňovanie emisných etáp v prípade úzkorozchodných traktorov Text s významom pre EHP

text:
               18.11.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 301/1

         SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2011/87/EÚ
   zo 16. novembra 2011,
   ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2000/25/ES, pokiaľ ide o uplatňovanie emisných etáp v prípade úzkorozchodných traktorov
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   po predložení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
   konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
   keďže:

               (1)

               Smernica 2000/25/ES Európskeho parlamentu a Rady z 22. mája 2000 o opatreniach proti emisiám plynných a pevných znečisťujúcich látok motorov na pohon poľnohospodárskych alebo lesných traktorov (3), reguluje emisie výfukových plynov z motorov montovaných do poľnohospodárskych a lesných traktorov s cieľom lepšie chrániť zdravie ľudí a životné prostredie. Smernica 2000/25/ES stanovuje, že limitné hodnoty emisií uplatniteľné v roku 2010 na typové schválenie väčšiny vznetových motorov uvedené ako stupeň III A sa majú nahradiť prísnejšími limitnými hodnotami stupňa III B, ktorý postupne nadobudne účinnosť od 1. januára 2010, pokiaľ ide o typové schválenie, a od 1. januára 2011, pokiaľ ide o uvádzanie na trh daných motorov. Stupeň IV, v ktorom sú stanovené prísnejšie limitné hodnoty emisií ako v stupni III B, nadobudne účinnosť postupne od 1. januára 2013, pokiaľ ide o typové schválenie daných motorov, a od 1. januára 2014, pokiaľ ide o uvádzanie na trh.

               (2)

               V článku 2 písm. b) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/26/ES z 21.apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 97/68/ES o aproximácii právnych predpisov členských štátov, ktoré sa týkajú opatrení voči emisiám plynných a tuhých znečisťujúcich látok zo spaľovacích motorov inštalovaných v necestných pojazdných strojoch (4), sa ustanovuje, že Komisia zváži dostupné technológie vrátane nákladov/prínosov so zreteľom na potvrdenie limitných hodnôt etáp III B a IV a na zhodnotenie možných potrieb pre dodatočnú flexibilitu, výnimky alebo neskoršie dátumy zavedenia pre určité typy zariadení alebo motorov a vezme do úvahy motory inštalované do necestných pojazdných strojov používaných v sezónnych aplikáciách. Okrem toho v článku 4 ods. 8 smernice 2000/25/ES sa vymedzuje ustanovenie o preskúmaní s cieľom zohľadniť špecifikácie traktorov kategórií T2, T4.1 a C.2.

               (3)

               Smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/68/ES (5) bola predmetom niekoľkých technických štúdií. Na základe uvedených technických štúdií vykonaných v roku 2007, 2009 a 2010 a potvrdených posúdením vplyvu vykonaným Komisiou sa stanovilo, že nie je technicky realizovateľné pre traktory kategórií T2, T4.1 a C2 splniť požiadavky etáp III B a IV v dátumoch uvedených v danej smernici.

               (4)

               S cieľom zabezpečiť, aby sa v právnych predpisoch Únie nestanovovali technické požiadavky, ktoré nemôžu byť splnené, a zabrániť tomu, aby traktory kategórie T2, T4.1 a C2 nemohli byť typovo schvaľované a umiestňované na trh alebo uvádzané do prevádzky, je nevyhnutné stanoviť prechodné obdobie troch rokov, počas ktorého traktory kategórie T2, T4.1 a C2 môžu byť stále typovo schvaľované a umiestňované na trh alebo uvádzané do prevádzky.

               (5)

               Komisia by každý rok mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o pokroku vo vývoji technických riešení pre technológiu spĺňajúcu požiadavky etapy IV.

               (6)

               Smernica 2000/25/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

         PRIJALI TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Zmeny a doplnenia smernice 2000/25/ES
   V článku 4 smernice 2000/25/ES sa dopĺňa tento odsek:

      „9.   Na základe výnimky, termíny stanovené v bodoch d) a e) odseku 2 a v odseku 3 sa pre traktory kategórií T2, T4.1 a C2, vymedzené v prílohe II, kapitole A, bode A.1 druhej zarážke a v bode A. 2 a v kapitole B, doplnku 1, časti I, bodu 1.1 a smernice 2003/37/ES a vybavené motormi kategórií L až R predlžujú o tri roky. Do týchto termínov sa naďalej uplatňujú požiadavky etapy III A v tejto smernici.“

   Článok 2
   Dostupnosť technológie spĺňajúcej požiadavky
   Komisia do 31. decembra 2014 posúdi, aká technológia, ktorá spĺňa požiadavky etapy IV a je v súlade s potrebami kategórií T2, T4.1 a C2, je dostupná, a v prípade potreby predloží návrhy Európskemu parlamentu a Rade.
   Článok 3
   Transpozícia
   1.   Členské štáty prijmú a uverejnia zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 9. decembra 2012. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto opatrení.
   Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
   2.   Členské štáty bezodkladne oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   Článok 4
   Nadobudnutie účinnosti
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 5
   Adresáti
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Štrasburgu 16. novembra 2011

            Za Európsky parlament

            predseda

         J. BUZEK

            Za Radu

            predseda

         W. SZCZUKA

      (1)  Ú. v. EÚ C 132, 3.5.2011, s. 53.

      (2)  Pozícia Európskeho parlamentu z 25. októbra 2011 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 8. novembra 2011.

      (3)  Ú. v. ES L 173, 12.7.2000, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ L 146, 30.4.2004, s. 1.

      (5)  Ú. v. ES L 59, 27.2.1998, s. 1.


title: Smernica Komisie (EÚ) 2017/845 zo 17. mája 2017, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES, pokiaľ ide o orientačný zoznam prvkov, ktoré sa majú zohľadniť v rámci prípravy morských stratégií (Text s významom pre EHP )

text:
               18.5.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 125/27

         SMERNICA KOMISIE (EÚ) 2017/845
   zo 17. mája 2017,
   ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES, pokiaľ ide o orientačný zoznam prvkov, ktoré sa majú zohľadniť v rámci prípravy morských stratégií
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii) (1), a najmä na jej článok 24 ods. 1,
   keďže:

               (1)

               V prílohe III k smernici 2008/56/ES sa stanovujú orientačné zoznamy vlastností, tlakov a vplyvov, ktoré sú uvedené v článku 8 ods. 1, článku 9 ods. 1, článku 9 ods. 3, článku 10 ods. 1, článku 11 ods. 1 a článku 24 uvedenej smernice.

               (2)

               Na základe počiatočného posúdenia svojich morských vôd podľa článku 8 ods. 1 smernice 2008/56/ES a v rámci prvého cyklu vykonávania svojich morských stratégií členské štáty v roku 2012 Komisii oznámili súbor charakteristík dobrého environmentálneho stavu a svojich environmentálnych cieľov v súlade s článkom 9 ods. 2 a článkom 10 ods. 2 smernice 2008/56/ES. Komisia vo svojom posúdení (2) týchto správ členských štátov vykonanom v súlade s článkom 12 uvedenej smernice zdôraznila, že na dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu do roku 2020 je naliehavo potrebné väčšie úsilie členských štátov a Únie.

               (3)

               S cieľom zabezpečiť, aby druhý cyklus vykonávania morských stratégií členských štátov ďalej prispieval k dosahovaniu cieľov smernice 2008/56/ES a priniesol konzistentnejšie určovanie dobrého environmentálneho stavu, Komisia vo svojej správe o prvej fáze vykonávania odporučila, aby útvary Komisie a členské štáty spolupracovali na úrovni Únie na revízii, posilnení a zlepšení rozhodnutia Komisie 2010/477/EÚ (3) do roku 2015. Cieľom je vytvoriť súbor jasnejších, jednoduchších, výstižnejších, jednotnejších a porovnateľnejších kritérií a metodických noriem dobrého environmentálneho stavu a zároveň preskúmať prílohu III k rámcovej smernici o morskej stratégii a podľa potreby ju zrevidovať a vypracovať konkrétne usmernenia na zabezpečenie jednotnejšieho a konzistentnejšieho prístupu k posudzovaniu v budúcom cykle vykonávania smernice.

               (4)

               Preskúmanie rozhodnutia 2010/477/EÚ je potrebné doplniť preskúmaním prílohy III k smernici 2008/56/ES. Navyše vzťah medzi prílohou III k smernici 2008/56/ES a kvalitatívnymi deskriptormi na určovanie dobrého environmentálneho stavu uvedenými v prílohe I k uvedenej smernici je v smernici obsiahnutý len implicitne, a preto nie je dostatočne zrozumiteľný. Komisia v pracovnom dokumente útvarov Komisie z roku 2011 (4) vysvetlila vzťah medzi kvalitatívnymi deskriptormi uvedenými v prílohe I k smernici 2008/56/ES, prvkami uvedenými v prílohe III k uvedenej smernici a kritériami a ukazovateľmi opísanými v rozhodnutí 2010/477/EÚ, ale v dôsledku ich súvisiaceho obsahu poskytla len čiastočnú odpoveď. Je potrebná revízia prílohy III k smernici 2008/56/ES, ktorou by sa podrobnejšie objasnili vzťahy a uľahčilo sa vykonávanie, a to na základe lepšieho prepojenia prvkov ekosystémov, antropogénnych tlakov a vplyvov na morské prostredie s deskriptormi uvedenými v prílohe I k smernici 2008/56/ES a s výsledkami preskúmania rozhodnutia 2010/477/EÚ.

               (5)

               V prílohe III k smernici 2008/56/ES by sa mali stanoviť prvky na posudzovanie (článok 8 ods. 1 uvedenej smernice) dobrého environmentálneho stavu (článok 9 ods. 1 uvedenej smernice), prvky na monitorovanie (článok 11 ods. 1 uvedenej smernice), ktorými sa posudzovanie dopĺňa (napr. teplota, slanosť), a prvky, na ktoré treba prihliadať pri stanovení cieľov (článok 10 ods. 1 smernice). Význam týchto prvkov sa bude líšiť podľa regiónu a členského štátu vzhľadom na odlišné regionálne charakteristiky. To znamená, že prvky treba uvádzať len vtedy, ak sa považujú za „základné črty a vlastnosti“ alebo „prevládajúce tlaky a vplyvy“, ako sa uvádza v článku 8 ods. 1 písm. a) a b) smernice 2008/56/ES, a ak sa vyskytujú vo vodách príslušného členského štátu.

               (6)

               Je dôležité zabezpečiť, aby boli prvky uvedené v prílohe III k smernici 2008/56/ES jasne spojené s kvalitatívnymi deskriptormi prílohy I k uvedenej smernici a kritériami a metodickými normami určovania dobrého environmentálneho stavu morských vôd, ktoré Komisia stanovila na základe článku 9 ods. 3 smernice 2008/56/ES, ako aj k ich uplatňovaniu v súvislosti s článkami 8, 9, 10 a 11 smernice 2008/56/ES. Uvedené prvky by preto mali byť generické a všeobecne uplatniteľné v celej Únii, berúc do úvahy, že Komisia môže na základe článku 9 ods. 3 smernice 2008/56/ES alebo v kontexte určenia súborov vlastností dobrého environmentálneho stavu v zmysle článku 9 ods. 1 uvedenej smernice stanoviť viac konkrétnych prvkov.

               (7)

               Tabuľky 1 a 2 uvedené v prílohe III k smernici 2008/56/ES treba vyjasniť tak, aby sa presnejšie týkali prvkov určovaných štátmi (tabuľka 1) a prvkov tlaku a jeho vplyvov (tabuľka 2), pričom prvky, ktoré sú v nich uvedené, treba priamo prepojiť s kvalitatívnymi deskriptormi stanovenými v prílohe I k uvedenej smernici a prostredníctvom toho s kritériami stanovenými Komisiou na základe článku 9 ods. 3 smernice 2008/56/ES.

               (8)

               S cieľom poskytnúť usmernenia v súvislosti s posudzovaním využitia morských vôd podľa článku 8 ods. 1 písm. c) smernice 2008/56/ES a ľudských činností podľa článku 8 ods. 1 písm. b), ako aj v súvislosti s príslušným monitorovaním podľa článku 11 uvedenej smernice by sa tabuľka 2 mala rozšíriť tak, aby obsahovala orientačný zoznam využití a ľudských činností na účel zabezpečenia konzistentnosti posudzovania jednotlivých morských regiónov a subregiónov.

               (9)

               Príloha III k smernici 2008/56/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

               (10)

               Opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom regulačného výboru zriadeného podľa článku 25 ods. 1 smernice 2008/56/ES,

         PRIJALA TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Príloha III k smernici 2008/56/ES sa nahrádza znením uvedeným v prílohe k tejto smernici.
   Článok 2
   1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 7. decembra 2018. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení.
   Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
   2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   3.   Povinnosť transponovať túto smernicu sa nevzťahuje na členské štáty bez morských vôd.
   Článok 3
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

   Článok 4
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Bruseli 17. mája 2017

            Za Komisiu

            predseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Ú. v. EÚ L 164, 25.6.2008, s. 19.

      (2)  Správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Prvá etapa vykonávania rámcovej smernice o morskej stratégii (2008/56/ES) – Posúdenie a usmernenia Európskej komisie [COM(2014) 97 final, 20. februára 2014].

      (3)  Rozhodnutie Komisie 2010/477/EÚ z 1. septembra 2010 o kritériách a metodických normách určovania dobrého environmentálneho stavu morských vôd (Ú. v. EÚ L 232, 2.9.2010, s. 14).

      (4)  Pracovný dokument útvarov Komisie SEC(2011) 1255.

      PRÍLOHA
      „
            PRÍLOHA III

               Orientačné zoznamy prvkov ekosystémov, antropogénnych tlakov a ľudských činností relevantných pre morské vody

            (uvedené v článku 8 ods. 1, článku 9 ods. 1, článku 9 ods. 3, článku 10 ods. 1, článku 11 ods. 1 a článku 24)

               Tabuľka 1

               Štruktúra, funkcie a procesy morských ekosystémov

            s osobitným významom pre článok 8 ods. 1 písm. a) a články 9 a 11

                        Téma

                        Prvky ekosystémov

                        Možné parametre a vlastnosti (poznámka 1)

                        Príslušné kvalitatívne deskriptory stanovené v prílohe I (poznámky 2 a 3)

                        Druhy

                        Skupiny druhov (poznámka 4) morských vtákov, cicavcov, plazov, rýb a hlavonožcov v morskom regióne alebo subregióne

                        Priestorové a časové zmeny pre daný druh alebo skupinu:

                                    —

                                    rozloženie, abundancia a/alebo biomasa,

                                    —

                                    štruktúra podľa veľkosti, veku a pohlavia,

                                    —

                                    miery plodnosti, prežitia a úhynu/zranení,

                                    —

                                    správanie vrátane pohybu a migrácie,

                                    —

                                    biotop pre daný druh (rozsah, vhodnosť).

                              Druhové zloženie skupiny

                        1; 3

                        Biotopy

                        Všeobecné typy biotopov vodného stĺpca (pelagické) a morského dna (bentické) (poznámka 5) alebo iné typy biotopov vrátane súvisiacich biologických spoločenstiev v celom morskom regióne alebo subregióne

                        Pre každý typ biotopu:

                                    —

                                    rozloženie a rozsah biotopu (a podľa potreby objem),

                                    —

                                    druhové zloženie, abundancia a/alebo biomasa (priestorové a časové zmeny),

                                    —

                                    štruktúra druhu podľa veľkosti a veku (podľa potreby),

                                    —

                                    fyzikálne, hydrologické a chemické vlastnosti.

                              Pre pelagické biotopy navyše aj:

                                    —

                                    koncentrácia chlorofylu a

                                    —

                                    frekvencia kvitnutia planktónu a jeho priestorový rozsah.

                        1; 6

                        Ekosystémy vrátane potravinových reťazcov

                        Štruktúra, funkcie a procesy ekosystémov, ktoré zahŕňajú:

                                    —

                                    fyzikálne a hydrologické vlastnosti,

                                    —

                                    chemické vlastnosti,

                                    —

                                    biologické vlastnosti,

                                    —

                                    funkcie a procesy.

                        Priestorové a časové zmeny:

                                    —

                                    teploty a ľadu,

                                    —

                                    hydrológie (režimy vĺn a prúdov, vystupovanie studenej vody na povrch, premiešavanie, lehota zdržania, vstup sladkej vody, hladina mora)

                                    —

                                    batymetria,

                                    —

                                    turbidita (bahno alebo usadeniny), priehľadnosť, zvuk,

                                    —

                                    substrát a morfológia morského dna,

                                    —

                                    slanosť, živiny (N, P), organický uhlík, rozpustené plyny (pCO2, O2) a pH,

                                    —

                                    väzby medzi biotopmi a druhmi morských vtákov, cicavcov, plazov, rýb a hlavonožcov,

                                    —

                                    štruktúra pelagicko-bentických spoločenstiev,

                                    —

                                    produktivita.

                        1; 4

               Poznámky k tabuľke 1

                        Poznámka 1:

                        Poskytuje sa orientačný zoznam príslušných parametrov a vlastností druhov, biotopov a ekosystémov, ktoré odrážajú parametre ovplyvnené tlakmi uvedenými v tabuľke 2 tejto prílohy a ktoré sú relevantné pre kritériá stanovené v súlade s článkom 9 ods. 3. Konkrétne parametre a vlastnosti, ktoré sa budú využívať pri monitorovaní a posudzovaní, by sa mali stanoviť v súlade s požiadavkami tejto smernice vrátane tých, ktoré sú uvedené v článkoch 8 až 11 smernice.

                        Poznámka 2:

                        Čísla v tomto stĺpci odkazujú na príslušné očíslované body uvedené v prílohe I.

                        Poznámka 3:

                        V tabuľke 1 sa uvádzajú len kvalitatívne deskriptory 1, 3, 4 a 6, ktoré určujú jednotlivé štáty a ktorých kritériá sú stanovené v súlade s článkom 9 ods. 3. Pre jednotlivé témy môžu byť relevantné všetky ostatné kvalitatívne deskriptory založené na tlaku a uvedené v prílohe I.

                        Poznámka 4:

                        Tieto skupiny druhov sú ďalej spresnené v časti II prílohy k rozhodnutiu Komisie (EÚ) 2017/848 zo 17. mája 2017, ktorým sa stanovujú kritériá a metodické normy určovania dobrého environmentálneho stavu morských vôd a špecifikácie a štandardizované metódy monitorovania a posudzovania a ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2010/477/EÚ (pozri stranu 43 tohto úradného vestníka).

                        Poznámka 5:

                        Tieto všeobecné typy biotopov sú ďalej spresnené v časti II prílohy k rozhodnutiu Komisie (EÚ) 2017/848.

               Tabuľka 2

               Antropogénne tlaky, využívanie a ľudské činnosti v morskom prostredí, alebo ktoré majú vplyv na morské prostredie

                                    2a

                                    Antropogénne tlaky na morské prostredie
                                    s osobitným významom pre článok 8 ods. 1 písm. a) a b) a články 9, 10 a 11

                        Téma

                        Tlak (poznámka 1)

                        Možné ukazovatele

                        Príslušné kvalitatívne deskriptory stanovené v prílohe I (poznámky 2 a 3)

                        Biologická

                        Vstup alebo šírenie nepôvodných druhov

                        Intenzita a priestorové a časové zmeny tlaku v morskom prostredí a v prípade potreby pri zdroji
                        Na účel posúdenia environmentálnych vplyvov tlaku vyberte príslušné prvky ekosystémov a ukazovateľov z tabuľky 1.

                        2

                        Vstup mikrobiologických patogénov

                        Vstup geneticky modifikovaných druhov a premiestňovanie pôvodných druhov

                        Strata alebo zmena prírodných biologických spoločenstiev v dôsledku pestovania živočíšnych alebo rastlinných druhov

                        Rušenie druhov (napr. pri rozmnožovaní, odpočinku a kŕmení) z dôvodu prítomnosti človeka

                        Lov alebo úhyn/zranenia voľne žijúcich druhov (v dôsledku komerčného a rekreačného rybolovu a iných činností)

                        3

                        Fyzikálna

                        Fyzikálne porušenie morského dna (dočasné alebo reverzibilné)

                        6; 7

                        Fyzikálne straty (spôsobené trvalými zmenami substrátu a morfológie morského dna a ťažbou substrátu morského dna)

                        Zmeny hydrologických podmienok

                        Látky, odpad a energie

                        Vstup živín – plošné zdroje, bodové zdroje a atmosférická depozícia

                        5

                        Vstup organickej hmoty – plošné zdroje a bodové zdroje

                        Vstup iných látok (napr. syntetických látok, nesyntetických látok, rádionuklidov) – plošné zdroje, bodové zdroje, atmosférická depozícia, akútne udalosti

                        8; 9

                        Vstup odpadu (tuhého odpadu vrátane mikroodpadu)

                        10

                        Vstup antropogénnych zvukov (impulzných, nepretržitých)

                        11

                        Vstup iných foriem energie (vrátane elektromagnetických polí, svetla a tepla)

                        Vstup vody – z bodových zdrojov (napr. soľného roztoku)

                                    2b

                                    Využitia a ľudské činnosti, ktoré majú vplyv na morské prostredie
                                    s osobitným významom pre článok 8 ods. 1 písm. b) a c) (iba činnosti označené * sú relevantné pre článok 8 ods. 1 písm. c) a články 10 a 13

                        Téma

                        Činnosť

                        Fyzická reštrukturalizácia riek, pobrežia alebo morského dna (riadenie vodných zdrojov)

                        Získavanie pôdy

                        Kanalizácia a iné úpravy vodných tokov

                        Ochrana pobrežia a protipovodňová ochrana*

                        Konštrukcie na mori (iné ako pre ropu/plyn/obnoviteľné zdroje energie)*

                        Reštrukturalizácia morfológie morského dna vrátane bagrovania dna a ukladania materiálov*

                        Ťažba neživých zdrojov

                        Ťažba minerálov (kameň, kovové rudy, štrk, piesok, lastúry)*

                        Ťažba ropy a plynu vrátane infraštruktúry*

                        Ťažba soli*

                        Ťažba vody*

                        Výroba energie

                        Výroba energie z obnoviteľných zdrojov (veterná energia, energia z vĺn a prílivu) vrátane infraštruktúry*

                        Výroba energie z neobnoviteľných zdrojov

                        Prenos elektrickej energie a komunikácií (káble)*

                        Ťažba prírodných zdrojov

                        Rybolov a zber mäkkýšov, kôrovcov a ostnatokožcov (profesionálny, rekreačný)*

                        Spracovanie rýb a mäkkýšov, kôrovcov a ostnatokožcov*

                        Ťažba morských rastlín*

                        Poľovníctvo a zber na iné účely*

                        Pestovanie živých zdrojov

                        Akvakultúra – morská vrátane infraštruktúry*

                        Akvakultúra – sladkovodná

                        Poľnohospodárstvo

                        Lesníctvo

                        Doprava

                        Dopravná infraštruktúra*

                        Doprava – lodná doprava*

                        Doprava – letecká

                        Doprava – pozemná

                        Mestské a priemyselné využitia

                        Mestské využitia

                        Priemyselné využitia

                        Spracovanie a likvidácia odpadu*

                        Turistika a voľný čas

                        Turistika a infraštruktúra voľného času*

                        Turistika a voľnočasové aktivity*

                        Bezpečnosť/obrana

                        Vojenské operácie (podľa článku 2 ods. 2)

                        Vzdelávanie a výskum

                        Výskum, prieskum a vzdelávacie aktivity*

               Poznámky k tabuľke 2

                        Poznámka 1:

                        Posúdenia tlakov by sa mali týkať ich úrovní v morskom prostredí a v prípade potreby mier vstupov (z pozemných alebo atmosférických zdrojov) do morského prostredia.

                        Poznámka 2:

                        Čísla v tomto stĺpci odkazujú na príslušné očíslované body uvedené v prílohe I.

                        Poznámka 3:

                        V tabuľke 2a sa uvádzajú len kvalitatívne deskriptory založené na tlaku 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10 a 11, ktorých kritériá sú stanovené v súlade s článkom 9 ods. 3. Všetky ostatné, štátmi určené, kvalitatívne deskriptory uvedené v prílohe I môžu byť relevantné pre jednotlivé témy.“