title: Smernica Rady z 25. októbra 1965, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa farbív, ktoré sú povolené na použitie v potravinách určených na ľudskú spotrebu

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31965L0469

Úradný vestník 178 , 26/10/1965 S. 2793 - 2796 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 1 S. 0081  Dánske špeciálne vydanie: Série I Kapitola 1965-1966 S. 0074  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 1 S. 0081  Anglické špeciálne vydanie: Série I Kapitola 1965-1966 S. 0082  Grécke špeciálne vydanie: Kapitola 03 Zväzok 1 S. 0193  Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 1 S. 0032  Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 13 Zväzok 1 S. 0032

		Smernica Radyz 25. októbra 1965,ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa farbív, ktoré sú povolené na použitie v potravinách určených na ľudskú spotrebu(65/469/EHS)RADA EURÓPSKEHO HOSPODÁRSKEHO SPOLOČENSTVA,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, najmä na jej článok 100,so zreteľom na návrh Komisie,so zreteľom na stanovisko Zhromaždenia [1],so zreteľom na stanovisko hospodárskeho a sociálneho výboru [2],keďže smernica Rady z 23. októbra 1962 [3] o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa farbív, ktoré sú povolené na použitie v potravinách určených pre ľudskú spotrebu, sa musí rozšíriť a opraviť;keďže predovšetkým výskum, ktorý sa v súčasnosti vykonáva, aby sa presne vyhodnotili farbivá uvedené v prílohe II smernice z 23. októbra 1962, nemožno dokončiť za obdobie troch rokov po vyhlásení spomínanej smernice, ako je to ustanovené v článku 2; keďže toto obdobie by sa preto malo predĺžiť do 31. decembra 1966;keďže v niektorých členských štátoch sa vyskytli vážne problémy s uplatňovaním všeobecne platných kritérií čistoty týkajúcich sa obsahu olova, ktoré sú stanovené v prílohe III, časť A ods. 1 písm. a) smernice z 23. októbra 1962; keďže členským štátom by sa malo umožniť, aby až do 31. decembra 1966 povolili v potravinách používať farbivá, ktoré nezodpovedajú týmto kritériám;keďže na základe definície karamelu tak, ako sa uvádza v prílohe I smernice z 23. októbra 1962, by sa vylúčilo používanie určitých druhov tohto výrobku na farbenie potravín; keďže takéto vylúčenie je neodôvodnené, pretože tieto výrobky, pokiaľ svojím zložením spĺňajú určité konkrétne kritériá čistoty, neohrozujú ľudské zdravie;keďže výrobky, ktoré sú rovnako škodlivé ľudskému zdraviu a bežne sa používajú, neboli zaradené do zoznamu karotenoidov a xantofylov, ani do zoznamu výrobkov, ktoré sa môžu používať na riedenie a rozpúšťanie farbív;keďže napokon orceín, tak ako sa definuje v prílohe I smernice z 23. októbra 1962, sa bežne ako farbivo nepoužíva; keďže na druhej strane sulfónovaný orceín sa v niektorých členských štátoch bežne používa na farbenie potravín, keďže týmto členským štátom by sa malo povoliť, aby dočasne uchovali v platnosti svoje predpisy týkajúce sa tohto produktu s výhradou ustanovení platných pre výrobky, na ktoré sa vzťahuje článok 2 smernice z 23. októbra 1962;PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 11. "Článok 21. Členské štáty môžu až do 31. decembra 1966 uchovať v platnosti ustanovenia svojich vnútroštátnych predpisov týkajúcich sa farbív uvedených v prílohe II.2. Predo dňom určeným v odseku 1 Rada môže podľa článku 100 zmluvy rozhodnúť o návrhu smernice, ktorou sa povoľuje používanie týchto farbív. Povolenie možno udeliť len v prípade, že vedeckým výskumom sa preukáže zdravotná nezávadnosť týchto farbív a ak ich používanie je z ekonomických dôvodov nevyhnutné. Pokiaľ Rada nebude konať predo dňom určeným v odseku 1, uplatňuje sa článok 12."2. "kyselina citrónovákyselina vínnakyselina mliečnaželatínapektínyamónny, sodný a draselný alginátestery kyseliny L-askorbovej mastných kyselín C14, C16 a C18 s nerozvetveným reťazcom (povolené výlučne na farbivá uvedené pod č. E 160 a E 161 v prílohe I)."3. "2. Na základe výnimky z ustanovení odseku 1 členské štáty môžu najneskôr do 31. decembra 1966 povoliť, aby sa v potravinách používali farbivá uvedené v prílohe 1, ktoré nevyhovujú všeobecne platným kritériám čistoty týkajúcich sa obsahu olova, stanoveným v prílohe III, časť A ods. 1 písm. a)."4. "2. Tam kde sa uplatňuje posledná veta článku 2 ods. 2, deň, ktorý sa uvádza v predchádzajúcom odseku sa nahradí dňom určeným v článku 2 ods. 1."Článok 2Príloha I smernice sa mení a dopĺňa takto:E 141Do stĺpca so záhlavím "CI" sa vloží číslo "75810".E 150Text stĺpca so záhlavím"chemický vzorec alebo popis"znie:"Výrobok, ktorý sa získava výlučne zahrievaním sacharózy alebo iných jedlých cukrov, alebo amorfné karamelizované (hnedé) výrobky rozpustné vo vode, ktoré sa získavajú regulovaným pôsobením tepla na jedlé cukry za prítomnosti jednej alebo viacerých nižšie uvedených chemických zlúčenín:- kyselina octová, citrónová, fosforečná, sírová a siričitá a oxid siričitý;- hydroxid amónny, sodný a draselný a amónny plyn;- uhličitan, fosforečnan, síran a siričitan amónny, sodný a draselný."E 160V písmene a):- do stĺpca so záhlavím "Schultz" sa vloží číslo "1403";- do stĺpca so záhlavím "CI" sa vložia čísla "1249 a" a "75130";- do stĺpca so záhlavím "DFG" sa vloží číslo "108";- stĺpec so záhlavím "chemický vzorec a popis" znie: "prevažne trans-formové výrobky."V písmene b):- do stĺpca so záhlavím "Schultz" sa vloží číslo "1738";- do stĺpca so záhlavím "CI" sa vložia čísla "(1241)" a "75120";- do stĺpca so záhlavím "DFG" sa vloží číslo "109".V písmene d):- do stĺpca so záhlavím "CI" sa vloží číslo "75125";- stĺpec so záhlavím "chemický vzorec a popis" znie: "prevažne trans-formové výrobky."Za písmeno d) sa vloží nasledovné:všeobecný názov | Schultz | CI | DFG | chemický vzorec alebo popis |e)beta-apo-8′ karotenal (C 30) | — | — | — | prevažne trans-formové výrobky |f)Etylester kyseliny beta- apo-8′- karoténovej (C 30) | — | — | — | prevažne trans-formové výrobky |E 161Stĺpec so záhlavím "chemický vzorec alebo popis" znie:"Xantofyly sú ketónové a/alebo hydroxylové deriváty karoténov". V písmene d) sa do stĺpca so záhlavím "CI" vloží číslo "75135".Za písm. f) sa vloží nasledovné: "g) Kantaxantín".E 163V stĺpci so záhlavím"chemický vzorec alebo popis"posledený odsek znie:"Antokyaníny možno získať len z jedlého ovocia alebo zeleniny, ako sú napríklad jahody, moruše, čerešne, slivky, maliny, černice, čierne ríbezle, červené ríbezle, červená kapusta, červená cibuľa, brusnice, čučoriedky, baklažán, hrozno a baza čierna."E 172Zo stĺpca so záhlavím "Schultz" sa vypúšťajú čísla "1276" a "1311".Článok 3Nasledovné farbivo sa doplní k farbivám uvedeným v prílohe II ods. 1 smernice:všeobecný názov | Schultz | CI | DFG | chemický vzorec alebo popis |sulfónovaný orceín | — | 1758 | — | vápenaté soli sulfónovaného orceínu |Článok 4Príloha III smernice sa mení a dopĺňa takto:- prvý odsek časti A sa nahradí týmto:"Pokiaľ sa v rámci konkrétnych kritérií v časti B neustanoví inak, farbivá uvedené v prílohe I musia spĺňať tieto kritériá čistoty:"- Za č. E 141 sa vkladá toto:"E 150 – karamelČpavkový dusík: | najviac 0,5 % stanovených podľa Tillmans-Mildnerovej metódy [4] |Oxid siričitý: | najviac 0,1 % stanovených podľa Monier-Williams E.W.metódy [5] |pH | najmenej 1,8 |Fosfáty: | najviac 0,5 % vyjadrených ako P2O5" |- V čísle E 181 sa slová "vypočítané na základe" nahradia "vyjadrené ako".Článok 5Členské štáty pozmenia svoje právne predpisy v súlade s vyššie uvedenými ustanoveniami tak, aby od 31. decembra 1966 boli v platnosti nové opatrenia týkajúce sa farbív a potravín uvádzaných na trh.Článok 6Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 25. októbra 1965Za RadupredsedaE. Colombo[1] Ú.v. ES 117, 6.11.1964, s. 2819/64.[2] Ú.v. ES 63, 13.4.1965, s. 965/65.[3] Ú.v. ES 115, 11.11.1962, s. 2645/62.[4] "Beythien-Diemair, Laboratoriumsbuch, 7. vydanie, s. 151.[5] ""Stanovenie obsahu oxidu siričitého v potravinách"", Dept. Public Health & Med. Subjects No 48, Ministerstvo zdravotníctva, Londýn 1927.--------------------------------------------------


title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES z 21. apríla 2004 o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd

text:
15/zv. 8              SK                                 Úradný vestník Európskej únie                                                       357

32004L0035

L 143/56                                            ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKEJ ÚNIE                                                     30.4.2004

                                SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2004/35/ES
                                                      z 21. apríla 2004
                     o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,                                        považoval za finančne zodpovedného s cieľom donútiť
                                                                                prevádzkovateľov, aby prijali opatrenia a vypracovali prak-
                                                                                tiky na minimalizáciu environmentálnych škôd, aby sa tým
                                                                                znížilo ich vystavenie sa finančnej zodpovednosti;
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
najmä na jej článok 175 ods. 1,

so zreteľom na návrh Komisie (1),
                                                                          (3)    keďže ciele tejto smernice, konkrétne vytvorenie spoloč-
                                                                                ného rámca na prevenciu a odstraňovanie environmentál-
                                                                                nych škôd za cenu primeranú pre spoločnosť, nemôžu
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociál-                     členské štáty v dostatočnej miere dosiahnuť samé, a preto
neho výboru (2),                                                                 je možné ich lepšie dosiahnuť na úrovni spoločenstva
                                                                                z dôvodu rozsahu tejto smernice a jej dôsledkov na ostatné
                                                                                právne predpisy spoločenstva, konkrétne na smernicu
                                                                                Rady 79/409/EHS z 2. apríla 1979 o ochrane voľne žijú-
po konzultáciách s Výborom regiónov,                                             ceho      vtáctva (4),  smernicu      Rady     92/43/EHS
                                                                                z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne
                                                                                žijúcich živočíchov a rastlín (5) a smernicu Európskeho
konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251                             parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, kto-
zmluvy (3) v zmysle spoločného znenia schváleného zmierovacím                    rou sa stanovuje rámec pôsobnosti na opatrenia spoločen-
výborom 10. marca 2004,                                                          stva v oblasti vodného hospodárstva (6), spoločenstvo
                                                                                môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity,
                                                                                ktorá je uvedená v článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou
                                                                                proporcionality, ktorá je uvedená v zmienenom článku,
keďže:                                                                           táto smernica nepresahuje rámec, ktorý je nevyhnutný
                                                                                na účely dosiahnutia daného cieľa;

(1)      v súčasnosti je v spoločenstve veľa kontaminovaných
         miest, ktoré predstavujú závažné zdravotné riziká, a strata
         biodiverzity sa v posledných desaťročiach dramaticky zrý-
         chlila. Nečinnosť by mohla mať za následok väčšiu konta-         (4)    environmentálne škody taktiež zahŕňajú škody spôsobené
         mináciu miest a väčšie straty biodiverzity v budúcnosti.                prvkami prenášanými vzduchom, pokiaľ spôsobia škody
         Prevencia a odstraňovanie environmentálnych škôd                        na vode, pôde alebo chránených druhoch, alebo prirodze-
         v maximálnom možnom rozsahu prispieva k realizácii cie-                 ných biotopoch;
         ľov a zásad environmentálnej politiky spoločenstva, ako je
         uvedená v zmluve. Pri rozhodovaní, ako tieto škody odstra-
         ňovať, by sa mali brať do úvahy miestne podmienky;

                                                                          (5)    mali by sa zadefinovať pojmy slúžiace na správny výklad
(2)      prevencia a odstraňovanie environmentálnych škôd by sa                  a uplatňovanie schémy ustanovenej v tejto smernici, najmä
         mali realizovať prostredníctvom presadzovania zásady                    čo sa týka definície environmentálnej škody. Keď je prí-
         „znečisťovateľ platí“, ako je uvedená v zmluve, a v súlade so           slušný pojem odvodený z iných príslušných právnych
         zásadou trvalo udržateľného rozvoja. Základnou zásadou                  predpisov spoločenstva, mala by sa použiť rovnaká definí-
         tejto smernice by preto malo byť, aby sa prevádzkovateľ,                cia, aby sa mohli použiť spoločné kritéria a aby sa podpo-
         ktorého činnosť environmentálnu škodu spôsobila alebo                   rovalo jednotné uplatňovanie;
         predstavuje bezprostrednú hrozbu vzniku takejto škody,

(1) Ú. v. ES C 151 E, 25. 6. 2002, s. 132.                                (4) Ú. v. ES L 103, 25. 4. 1979, s. 1. Smernica naposledy zmenená
(2) Ú. v. ES C 241, 7. 10. 2002, s. 162.                                      a doplnená nariadením (ES) 807/2003 (Ú. v. EÚ L 122, 16. 5. 2003,
(3) Stanovisko Európskeho parlamentu zo 14. mája 2003 (v Úradnom              s. 36).
    vestníku zatiaľ neuverejnené), spoločné stanovisko Rady z 18. sep-    (5) Ú. v. ES L 206, 22. 7. 1992, s. 7. Smernica naposledy zmenená
    tembra 2003 (Ú. v. EÚ C 277 E, 18. 11. 2003, s. 10) a stanovisko          a doplnená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES)
    Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2003 (v Úradnom vestníku            1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).
    zatiaľ neuverejnená). Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu    (6) Ú. v. ES L 327, 22. 12. 2000, s. 1. Smernica zmenená a doplnená roz-
    z 31. marca 2004 a rozhodnutie Rady z 30. marca 2004.                     hodnutím 2455/2001/ES (Ú. v. ES L 331, 15. 12. 2001, s. 1).
 ---pagebreak--- 358                 SK                                Úradný vestník Európskej únie                                               15/zv. 8

(6)    chránené druhy a prirodzené biotopy by mohli byť tiež                  na náhradu tradičných škôd priznaných ktoroukoľvek prí-
       definované odkazom na druhy a biotopy chránené podľa                   slušnou medzinárodnou dohodou, ktorá upravuje občian-
       vnútroštátnych právnych predpisov o ochrane prírody. Aj                skoprávnu zodpovednosť;
       napriek tomu by sa mal brať ohľad na špecifické situácie,
       kedy právne predpisy spoločenstva alebo rovnocenné vnú-
       troštátne právne predpisy povoľujú určité výnimky
       z úrovne ochrany zabezpečenej pre životné prostredie;           (12)   veľa členských štátov sú zmluvnými stranami medzinárod-
                                                                              ných dohôd, ktoré sa zaoberajú občianskoprávnou zodpo-
                                                                              vednosťou v súvislosti so špecifickými oblasťami. Tieto
                                                                              členské štáty by mali mať možnosť zostať ich zmluvnými
                                                                              stranami aj po nadobudnutí účinnosti tejto smernice, zatiaľ
(7)    na účely posúdenia škôd na pôde, ako sú definované v tejto             čo ostatné členské štáty by nemali stratiť svoju slobodu stať
       smernici, je žiadúce použiť postupy posudzovania rizík                 sa zmluvnými stranami týchto dohôd;
       na určenie rozsahu, v akom by mohli mať nepriaznivé
       účinky na zdravie ľudí;
                                                                       (13)   nie všetky formy environmentálny škôd je možné odstrá-
                                                                              niť prostredníctvom mechanizmu zodpovednosti. Aby bol
                                                                              tento mechanizmus účinný, musia existovať jeden alebo
(8)    táto smernica by sa mala uplatňovať, pokiaľ ide o environ-             viacerí identifikovateľní znečisťovatelia, škoda by mala byť
       mentálne škody, na pracovné činnosti, ktoré predstavujú                konkrétna a kvantifikovateľná a malo by byť možné určiť
       riziko pre zdravie ľudí alebo pre životné prostredie. Tieto            príčinnú súvislosť medzi škodou a identifikovaným zneči-
       činnosti by sa mali v zásade identifikovať odkazom na prí-             sťovateľom (znečisťovateľmi). Zodpovednosť nie je preto
       slušné právne predpisy spoločenstva, ktoré stanovujú regu-             vhodný nástroj na riešenie znečistenia rozsiahleho difúz-
       lačné požiadavky vo vzťahu k určitým činnostiam alebo                  neho charakteru, kde nie je možné spojiť negatívne účinky
       praktikám, ktoré sa považujú za činnosti a praktiky pred-              na životné prostredie s konaním alebo nekonaním určitých
       stavujúce potenciálne alebo skutočné riziko pre zdravie                individuálnych aktérov;
       ľudí alebo životné prostredie;

                                                                       (14)   táto smernica sa nevzťahuje na prípady úrazu, poškodenia
                                                                              osobného majetku ani na žiadne hospodárske straty
(9)    čo sa týka škôd na chránených druhoch alebo prirodze-                  a nemá vplyv na žiadne práva týkajúce sa náhrady takýchto
       ných biotopoch, táto smernica by sa mala tiež uplatňovať               typov škôd;
       na pracovné činnosti iné ako sú činnosti priamo alebo
       nepriamo identifikované odkazom na právne predpisy
       spoločenstva, ak predstavujú skutočné alebo potenciálne
       riziko pre zdravie ľudí alebo pre životné prostredie.           (15)   pretože prevencia a odstraňovanie environmentálnych
       V takých prípadoch by mal byť prevádzkovateľ podľa tejto               škôd je úlohou, ktorá priamo prispieva k plneniu environ-
       smernice zodpovedný len vtedy, ak ide o jeho zavinenie                 mentálnej politiky spoločenstva, verejné orgány by mali
       alebo nedbalosť;                                                       zabezpečiť riadne vykonávanie a vymožiteľnosť schém
                                                                              ustanovených touto smernicou;

(10)   obzvlášť by sa mala zohľadniť Zmluva o založení Eura-           (16)   k obnove životného prostredia by malo dôjsť účinným
       tomu a príslušné medzinárodné dohovory a právne pred-                  spôsobom, ktorý zabezpečí dosiahnutie príslušných cieľov
       pisy spoločenstva, ktoré komplexnejšie a prísnejšie upra-              obnovy. Na tento účel by sa mal zadefinovať spoločný
       vujú vykonávanie ktorejkoľvek z činnosti patriacich do                 rámec, ktorého riadne uplatňovanie by mal kontrolovať
       pôsobnosti tejto smernice. Táto smernica, ktorá nestano-               príslušný orgán;
       vuje dodatočné pravidlá pre konflikt zákonov, keď špecifi-
       kuje právomoci príslušných orgánov, nemá vplyv na pra-
       vidlá o medzinárodnej právomoci súdov, ktoré sú okrem
       iného uvedené v nariadení Rady (ES) 44/2001 z 22. decem-        (17)   malo by sa prijať vhodné ustanovenie pre také situácie,
       bra 2000 o súdnej právomoci, uznávaní a výkone rozsud-                 kedy by sa vyskytlo niekoľko prípadov environmentálnych
       kov v občianskych a obchodných veciach (1). Táto smer-                 škôd tak, že príslušný orgán by nemohol zabezpečiť prija-
       nica by sa nemala vzťahovať na činnosti, ktorých hlavným               tie všetkých potrebných nápravných opatrení súčasne.
       účelom je slúžiť národnej obrane alebo medzinárodnej                   V takom prípade by príslušný orgán mal mať právo roz-
       bezpečnosti;                                                           hodnúť, ktorý prípad environmentálnej škody bude odstrá-
                                                                              nený ako prvý;

(11)   táto smernica sa zameriava na prevenciu a odstraňovanie         (18)   podľa zásady „znečisťovateľ platí“, prevádzkovateľ, ktorý
       environmentálnych škôd a nemá vplyv na práva                           environmentálnu škodu spôsobil alebo spôsobuje bezpro-
                                                                              strednú hrozbu vzniku takejto škody, by mal v zásade zná-
                                                                              šať náklady na potrebné preventívne alebo nápravne opa-
(1) Ú. v. ES L 12, 16. 1. 2001, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené           trenia. V prípadoch, ak príslušný orgán koná namiesto
    nariadením Komisie (ES) 1496/2002 (Ú. v. ES L 225, 22. 8. 2002,           prevádzkovateľa sám alebo prostredníctvom tretej osoby,
    s. 13).                                                                   tento orgán by mal zabezpečiť, aby náklady, ktoré mu
 ---pagebreak--- 15/zv. 8           SK                                Úradný vestník Európskej únie                                                  359

       vzniknú, získal od prevádzkovateľa späť. Bolo by tiež                 strán. Príslušné orgány by mali byť zodpovedné za špeci-
       vhodné, aby prevádzkovatelia v zásade znášali náklady                 fické úlohy, ktoré si vyžadujú príslušné administratívne
       na posudzovanie environmentálnych škôd a v závislosti od              rozhodovanie, konkrétne povinnosť posúdiť závažnosť
       prípadu aj na posudzovanie bezprostrednej hrozby, či by               škody a určiť, aké nápravné opatrenia by sa mali prijať;
       k takejto škode mohlo dôjsť;

                                                                      (25)   osoby postihnuté environmentálnou škodou alebo osoby,
                                                                             ktoré by mohli byť environmentálnou škodou postihnuté,
(19)   členské štáty môžu stanoviť paušálny výpočet administra-              by mali mať právo požiadať príslušný orgán, aby prijal
       tívnych nákladov, právnych nákladov, nákladov na vymá-                opatrenia. Ochrana životného prostredia je však v ploš-
       hanie a iných všeobecných nákladov, ktoré sa majú vymá-               nom záujme, pri ktorom jednotlivci nebudú vždy konať
       hať späť;                                                             alebo nebudú mať možnosť konať. Mimovládne organizá-
                                                                             cie, ktoré podporujú ochranu životného prostredia, by
                                                                             preto mali mať možnosť náležito prispievať k účinnému
                                                                             vykonávaniu tejto smernice;

(20)   od prevádzkovateľa by sa nemalo vyžadovať, aby znášal
       náklady preventívnych a nápravných opatrení prijatých
       podľa tejto smernice v situáciách, kedy je príslušná škoda     (26)   príslušné fyzické alebo právnické osoby by mali mať prí-
       alebo bezprostredná hrozba vzniku škody výsledkom urči-               stup k postupom prehodnocovania rozhodnutí, konania
       tých udalostí, ktoré prevádzkovateľ nemôže ovplyvniť.                 alebo nekonania príslušného orgánu;
       Členské štáty môžu povoliť, aby prevádzkovatelia, ktorí sa
       nedopustili chyby alebo nedbalosti, neznášali náklady
       nápravných opatrení v situáciách, kedy je príslušná škoda
       výsledkom emisií alebo udalostí explicitne povolených          (27)   členské štáty by mali prijať opatrenia, ktoré by nabádali
       alebo kedy sa o možnosti vzniku škody nevedelo v čase,                prevádzkovateľov, aby používali vhodné poistenie alebo
       kedy sa udalosť stala alebo kedy došlo k úniku emisií;                iné formy finančného zabezpečenia a podporovali vývoj
                                                                             nástrojov a trhov finančného zabezpečenia s cieľom zabez-
                                                                             pečiť účinné krytie finančných záväzkov vyplývajúcich
                                                                             z tejto smernice;

(21)   prevádzkovatelia by mali znášať náklady súvisiace s pre-
       ventívnymi opatreniami, keď by tieto opatrenia mali byť
       prijaté ako samozrejmosť pri plnení legislatívnych, regu-      (28)   ak environmentálna škoda postihla alebo by mohla posti-
       lačných a administratívnych ustanovení, ktoré upravujú                hnúť niekoľko členských štátov, tieto členské štáty by mali
       ich činnosti, alebo pri plnení podmienok povolenia alebo              spolupracovať s cieľom zabezpečiť patričné a účinné pre-
       oprávnenia;                                                           ventívne alebo nápravné opatrenia v súvislosti s akoukoľ-
                                                                             vek environmentálnou škodou. Členské štáty sa môžu sna-
                                                                             žiť vymáhať späť náklady za preventívne alebo nápravné
                                                                             opatrenia;

(22)   členské štáty môžu zaviesť vnútroštátne pravidlá upravu-
       júce rozdelenie nákladov v prípadoch škôd zapríčinených
       viacerými stranami. Členské štáty môžu zohľadniť najmä         (29)   táto smernica by nemala členským štátom brániť, aby si
       špecifickú situáciu používateľov výrobkov, ktorí by nemu-             ponechali alebo prijali prísnejšie ustanovenia týkajúce sa
       seli niesť zodpovednosť za environmentálne škody, za rov-             prevencie a odstraňovania environmentálnych škôd; ani by
       nakých podmienok, ako výrobcovia takýchto výrobkov.                   nemala brániť, aby si členské štáty prijali vhodné opatrenia
       V takom prípade by sa príslušná zodpovednosť mala určiť               v situáciách, kedy by mohlo dôjsť k dvojitému vymáhania
       podľa vnútroštátneho práva;                                           nákladov následkom súbežného konania príslušného
                                                                             orgánu podľa tejto smernice a osoby, ktorej majetok bol
                                                                             environmentálnou škodou postihnutý;

(23)   príslušné orgány by mali mať právo vymáhať späť náklady
       na preventívne alebo nápravné opatrenia od prevádzkova-        (30)   ustanovenia tejto smernice by sa nemali vzťahovať
       teľa v primeranej lehote odo dňa, kedy boli tieto opatrenia           na škody vzniknuté pred uplynutím lehoty na vykonáva-
       ukončené;                                                             nie tejto smernice;

                                                                      (31)   členské štáty by mali Komisii podať správy o skúsenostiach
(24)   je potrebné zabezpečiť, aby boli k dispozícii účinné spô-             získaných pri uplatňovaní tejto smernice, aby Komisia
       soby vykonávania a vymožiteľnosti pri súčasnom zabez-                 mohla zvážiť, či je potrebná nejaká revízia tejto smernice,
       pečení, aby boli primerane chránené legitímne záujmy prí-             berúc do úvahy vplyv na trvalo udržateľný rozvoj a budúce
       slušných prevádzkovateľov a ostatných zainteresovaných                riziká na životné prostredie,
 ---pagebreak--- 360                 SK                               Úradný vestník Európskej únie                                              15/zv. 8

PRIJALI TÚTO SMERNICU:                                                2.    „škoda“: znamená merateľnú nepriaznivú zmenu prírodného
                                                                            zdroja alebo merateľné zhoršenie služieb prírodného zdroja,
                                                                            ku ktorým by mohlo dôjsť priamo alebo nepriamo;

                             Článok 1

                                                                      3.    „chránené druhy a prirodzené biotopy“ znamenajú
                             Predmet

                                                                            a) druhy uvedené v článku 4 ods. 2 smernice 79/409/EHS
Účelom tejto smernice je vytvoriť rámec environmentálnej                       alebo uvedené v jej prílohe I alebo uvedené v prílohách II
zodpovednosti za prevenciu a odstraňovanie environmentálnych                   a IV smernice 92/43/EHS;
škôd založenej na zásade „znečisťovateľ platí“.

                                                                            b) biotopy druhov uvedených v článku 4 ods. 2 smernice
                                                                               79/409/EHS alebo uvedených v jej prílohe I alebo uvede-
                                                                               ných v prílohe II smernice 92/43/EHS a prirodzené bio-
                                                                               topy uvedené v prílohe I smernice 92/43/EHS a miesta
                             Článok 2
                                                                               pre párenie alebo miesta na oddych uvedené v prílohe IV
                                                                               smernice 92/43/EHS; a
                            Definície
                                                                            c) ak členský štát rozhodne, tak aj akýkoľvek biotop alebo
                                                                               druh neuvedený v zmienených prílohách, ktorý členský
                                                                               štát vymedzí na rovnaké účely, ako sú účely uvedené
Na účely tejto smernice platia tieto definície:                                v týchto dvoch smerniciach;

1.    „environmentálna škoda“ znamená
                                                                      4.    „stav ochrany“ znamená

      a) škodu na chránených druhoch a prirodzených biotopoch,
         ktorá je akoukoľvek škodou, ktorá má závažné nepriaz-              a) pokiaľ ide o prirodzený biotop, súhrn vplyvov pôsobia-
         nivé účinky na dosahovanie alebo udržanie priaznivého                 cich na prirodzený biotop a jeho typické druhy, ktoré
         stavu ochrany takýchto biotopov alebo druhov. Závaž-                  môžu ovplyvniť jeho dlhodobé prirodzené rozdelenie,
         nosť takýchto účinkov sa má zhodnotiť odkazom                         štruktúru a funkcie, ako aj dlhodobé prežitie jeho typic-
         na základný stav, berúc do úvahy kritéria uvedené v prí-              kých druhov v závislosti od prípadu v rámci európskeho
         lohe I;                                                               územia členských štátov, na ktoré sa vzťahuje zmluva,
                                                                               alebo v rámci územia členského štátu alebo v rámci pri-
                                                                               rodzeného rozsahu takéhoto biotopu;
         Škoda na chránených druhoch a prirodzených biotopoch
         nezahŕňa už skôr zistené nepriaznivé účinky, ktoré
         vznikli následkom konania prevádzkovateľa, ktorý bol                  Stav ochrany prirodzeného biotopu sa bude považovať za
         výsledne oprávnený príslušnými orgánmi v súlade s usta-               „priaznivý“, keď:
         noveniami, ktorými sa vykonáva článok 6 ods. 3 a 4 alebo
         článok 16 smernice 92/43/EHS, alebo článok
         79/409/EHS, alebo v prípade biotopov a druhov, na ktoré               — jeho prirodzený rozsah a územie, ktoré pokrýva,
         sa nevzťahuje právo spoločenstva, v súlade s rovnocen-                  zostávajú stabilné alebo sa zväčšujú,
         nými ustanoveniami vnútroštátneho práva o ochrane
         prírody.
                                                                               — existuje špecifická štruktúra a funkcie, ktoré sú
                                                                                potrebné pre jeho dlhodobé udržanie a je pravdepo-
      b) škodu na vode, ktorou je akákoľvek škoda, ktorá má                      dobné, že budú naďalej existovať v dohľadnej dobe, a
         závažné nepriaznivé účinky na ekologický, chemický
         a/alebo kvantitatívny stav a/alebo ekologický potenciál
         príslušných vôd, ako je definovaný v smernici                         — stav ochrany jeho typických druhov je priaznivý, ako
         2000/60/ES, s výnimkou nepriaznivých účinkov, na ktoré                  je definované v bode b);
         sa vzťahuje článok 4 ods. 7 uvedenej smernice;

                                                                           b) pokiaľ ide o druh, súhrn vplyvov, ktoré pôsobia na prí-
      c) škodu na zemi, ktorou je akákoľvek kontaminácia zeme,                slušný druh a môžu ovplyvniť jeho dlhodobé rozloženie
         ktorá predstavuje závažné riziko nepriaznivých účinkov               a početnosť jeho populácie v závislosti od prípadu v rámci
         na zdravie ľudí následkom priameho alebo nepriameho                  európskeho územia členských štátov, na ktoré sa vzťahuje
         zavedenia látok, prípravkov, organizmov alebo mikroor-               zmluva, alebo v rámci územia členského štátu alebo
         ganizmov do zeme, na zem alebo pod zemský povrch;                    v rámci prirodzeného pohybu tohto druhu;
 ---pagebreak--- 15/zv. 8           SK                               Úradný vestník Európskej únie                                                 361

     Stav ochrany druhu sa bude považovať za „priaznivý“, keď:       13. „služby“ a „služby prírodných zdrojov“: znamenajú funkcie,
                                                                         ktoré plní prírodný zdroj v prospech iných prírodných zdro-
     — údaje o dynamike populácie príslušného druhu naznaču-
                                                                         jov alebo verejnosti;
       jú, že sa tento druh sám dlhodobo udržuje vo svojom pri-
       rodzenom biotope ako životaschopný komponent,
     — územie prirodzeného pohybu tohto druhu sa ani
       nezmenšuje, ani sa pravdepodobne v dohľadnej budúc-
       nosti nezmenší, a
                                                                     14. „základný stav“: znamená stav v čase poškodenia prírodných
     — existuje a pravdepodobne bude naďalej existovať dosta-            zdrojov a služieb, ktorý by existoval, keby nedošlo k environ-
       točne veľký prirodzený biotop na dlhodobé udržanie jeho           mentálnej škode, odhadnutý na základe dostupných informá-
       populácie;                                                        cií;

5.   „vody“: znamenajú všetky vody, na ktoré sa vzťahuje smer-
     nica 2000/60/ES;
                                                                     15. „regenerácia“, vrátane „prirodzenej regenerácie“: v prípade
                                                                         vody, chránených druhov a prírodných biotopov znamená
                                                                         návrat poškodených prírodných zdrojov a/alebo zhoršených
6.   „prevádzkovateľ“: znamená fyzickú alebo právnickú,                  služieb do základného stavu a v prípade škôd na zemi odstrá-
     súkromnú alebo verejnú osobu, ktorá vykonáva alebo riadi            nenie každého závažného rizika nepriaznivého vplyvu
     pracovnú činnosť alebo, kde to ustanovujú vnútroštátne              na zdravie ľudí;
     právne predpisy, osoba, na ktorú boli prevedené rozhodujúce
     ekonomické právomoci nad technickým fungovaním takejto
     činnosti, vrátane držiteľa povolenia alebo oprávnenia
     na takúto činnosť alebo osoby zaregistrovanej na takúto čin-
     nosť alebo oznamujúcej takúto činnosť;
                                                                     16. „náklady“: znamenajú náklady, ktoré sú opodstatnené potre-
                                                                         bou zabezpečiť náležité a účinné vykonávanie tejto smerni-
                                                                         ce, vrátane nákladov na posúdenie environmentálnej škody,
7.   „pracovná činnosť“: znamená akúkoľvek činnosť vykonávanú            bezprostrednej hrozby vzniku takejto škody, alternatívnych
     v rámci hospodárskej činnosti, obchodnej činnosti alebo             opatrení, ako aj administratívne náklady, právne náklady
     podnikania, bez ohľadu na jej súkromnú alebo verejnú,               a náklady na vymáhanie, náklady na zber údajov a iné vše-
     ziskovú alebo neziskovú povahu;                                     obecné náklady, ako aj náklady na monitorovanie a kontro-
                                                                         lu.

8.   „emisia“: znamená uvoľnenie látok, prípravkov, organizmov
     alebo mikroorganizmov do životného prostredia ako násle-                                    Článok 3
     dok ľudských činností;

                                                                                Pôsobnosť

9.   „bezprostredná hrozba vzniku škody“: znamená dostatočnú
     pravdepodobnosť, že v blízkej budúcnosti by mohlo dôjsť         1. Táto smernica sa vzťahuje na:
     k environmentálnej škode;

                                                                      a) environmentálne škody spôsobené ktoroukoľvek z pracov-
                                                                         ných činností uvedených v prílohe III a na akúkoľvek bezpro-
10. „preventívne opatrenia“: znamenajú akékoľvek opatrenia,              strednú hrozbu vzniku takejto škody z dôvodu ktorejkoľvek
    ktoré sa prijmú ako reakcia na udalosť, konanie alebo opo-           z uvedených činností;
    menutie, ktoré spôsobuje bezprostrednú hrozbu vzniku envi-
    ronmentálnej škody, s cieľom takejto škode predísť alebo ju
    minimalizovať;
                                                                      b) škody na chránených druhoch a prirodzených biotopoch
                                                                         spôsobené pracovnými činnosťami inými, ako sú činnosti
                                                                         uvedené v prílohe III a na akúkoľvek bezprostrednú hrozbu
11. „nápravné opatrenia“: znamenajú akúkoľvek akciu, alebo               vzniku takýchto škôd z dôvodu ktorejkoľvek z týchto čin-
    kombináciu akcií, vrátane opatrení na zmiernenie následkov           ností, ku ktorej dôjde zo zavinenia alebo nedbalosti prevádz-
    alebo dočasné opatrenia na obnovu, regeneráciu alebo nahra-          kovateľa.
    denie poškodených prírodných zdrojov a/alebo zhoršených
    služieb, alebo na zabezpečenie rovnocennej náhrady týchto
    zdrojov alebo služieb, ako ich predpokladá príloha II;
                                                                     2. Táto smernica sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté prís-
                                                                     nejšie právne predpisy spoločenstva upravujúce vykonávanie kto-
                                                                     rejkoľvek z činností patriacich do pôsobnosti tejto smernice a bez
12. „prírodný zdroj“: znamená chránené druhy a prirodzené bio-       toho, aby boli dotknuté právne predpisy spoločenstva, ktoré obsa-
    topy, vodu a zem;                                                hujú pravidlá o konflikte súdnych právomocí.
 ---pagebreak--- 362                SK                               Úradný vestník Európskej únie                                             15/zv. 8

3. Bez toho, aby to malo vplyv príslušné vnútroštátne právne                                     Článok 5
predpisy, táto smernica neudeľuje súkromným osobám právo
na náhradu škody ako následok environmentálnej škody alebo
bezprostrednej hrozby vzniku takejto škody.                                               Preventívna činnosť

                                                                     1. Ak k environmentálnej škode zatiaľ nedošlo, ale existuje bez-
                            Článok 4                                 prostredná hrozba vzniku takejto škody, prevádzkovateľ musí
                                                                     bezodkladne prijať potrebné preventívne opatrenia.

                           Výnimky
                                                                     2. Členské štáty ustanovia, že v prípade potreby a v každom prí-
                                                                     pade kedykoľvek, keď nedôjde k odvráteniu bezprostrednej
                                                                     hrozby vzniku environmentálnej škody napriek preventívnym
1. Táto smernica sa nevzťahuje na environmentálne škody ani          opatreniam, ktoré prevádzkovateľ prijal, prevádzkovatelia čo naj-
na bezprostrednú hrozbu vzniku takejto škody spôsobené:              skôr, ako je to možné, informujú príslušný orgán o všetkých prí-
                                                                     slušných aspektoch danej situácie.

 a) ozbrojeným konfliktom, vojnovým stavom, občianskou voj-
    nou alebo povstaním;                                             3. Príslušný orgán môže kedykoľvek:

 b) prírodným javom výnimočnej, neodvratnej a neodolateľnej          a) požiadať prevádzkovateľa, aby poskytol informácie o každej
    povahy.                                                             bezprostrednej hrozbe vzniku environmentálnej škody alebo
                                                                        v prípadoch, kedy má podozrenie na takúto bezprostrednú
                                                                        hrozbu;
2. Táto smernica sa nevzťahuje na environmentálne škody ani
na akúkoľvek bezprostrednú hrozbu vzniku takejto škody spôso-        b) požiadať prevádzkovateľa, aby prijal potrebné preventívne
benú nehodou, pri ktorej zodpovednosť alebo náhrada škody               opatrenia;
patrí do pôsobnosti ktoréhokoľvek z medzinárodných dohovo-
rov uvedených v prílohe IV, ktoré sú platné v príslušnom člen-
skom štáte, vrátane ich prípadných budúcich zmien a doplnení.
                                                                     c) dať prevádzkovateľovi pokyny, ktorými sa má riadiť pri prijí-
                                                                        maní potrebných preventívnych opatrení; alebo

3. Táto smernica platí bez toho, aby bolo dotknuté právo pre-
vádzkovateľa obmedziť svoju zodpovednosť podľa vnútroštátnych        d) sám prijať potrebné preventívne opatrenia.
právnych predpisov, ktorými sa vykonáva Dohovor o obmedzení
zodpovednosti za námorné pohľadávky (LLMC) z roku 1976, vrá-
tané akýchkoľvek budúcich zmien a doplnení tohto dohovoru,           4. Príslušný orgán vyžaduje, aby preventívne opatrenia prijal pre-
alebo Štrasburský dohovor o obmedzení zodpovednosti za vnú-          vádzkovateľ. Ak prevádzkovateľ nesplní svoje povinnosti ustano-
trozemskú plavbu (CLNI) z roku 1988, vrátane akýchkoľvek             vené v odseku 1 alebo 3 písm. b) alebo c), nie je možné ho iden-
budúcich zmien a doplnení tohto dohovoru.                            tifikovať alebo sa od neho podľa tejto smernice nevyžaduje, aby
                                                                     znášal náklady, príslušný orgán môže prijať tieto opatrenia sám.

4. Táto smernica sa nevzťahuje na také jadrové riziká alebo envi-
ronmentálne škody alebo bezprostrednú hrozbu vzniku takýchto
škôd, ktoré by boli spôsobené činnosťami, na ktoré sa vzťahuje                                   Článok 6
Zmluva o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú ener-
giu alebo spôsobené nehodou alebo činnosťou, pri ktorej zodpo-
                                                                                Nápravná činnosť
vednosť alebo náhrada škody patria do pôsobnosti ktoréhokoľ-
vek z medzinárodných právnych dokumentov uvedených
v prílohe V, vrátane akýchkoľvek ich budúcich zmien a doplnení.
                                                                     1. Ak došlo k vzniku environmentálnej škody, prevádzkovateľ
                                                                     bezodkladne informuje príslušný orgán o všetkých príslušných
                                                                     aspektoch situácie a vykoná:
5. Táto smernica sa vzťahuje len na environmentálne škody alebo
na bezprostrednú hrozbu vzniku takýchto škôd spôsobených
znečistením plošného charakteru, pri ktorých je možné nájsť prí-     a) všetky uskutočniteľne kroky na okamžitú kontrolu, zabráne-
činnú súvislosť medzi škodou a činnosťami jednotlivých prevádz-         nie šíreniu, odstránenie alebo iné zvládnutie príslušných zne-
kovateľov.                                                              čisťujúcich látok a/alebo iných škodlivých faktorov s cieľom
                                                                        obmedziť alebo predísť ďalším environmentálnym škodám
                                                                        a nepriaznivým účinkom na zdravie ľudí alebo ďalšiemu zhor-
6. Táto smernica sa nevzťahuje na činnosti, ktorých hlavným             šeniu služieb a
účelom je slúžiť národnej obrane alebo medzinárodnej bezpečno-
sti, ani na činnosti, ktorých výlučným účelom je ochrana pred
živelnými pohromami.                                                 b) potrebné nápravné opatrenia v súlade s článkom 7.
 ---pagebreak--- 15/zv. 8           SK                                Úradný vestník Európskej únie                                                 363

2. Príslušný orgán môže kedykoľvek:                                   4. Príslušný orgán vyzve osoby uvedené v článku 12 ods. 1
                                                                      a v každom prípade osoby, na ktorých pôde sa majú vykonať
                                                                      nápravné opatrenia, aby predložili svoje pozorovania a zohľadní
a) požiadať prevádzkovateľa, aby poskytol doplňujúce informá-         ich.
   cie o každej škode, ku ktorej došlo;

b) prijať, požiadať prevádzkovateľa, aby prijal alebo dať prevádz-                                Článok 8
   kovateľovi pokyny týkajúce sa všetkých uskutočniteľných kro-
   kov na okamžitú kontrolu, zabránenie šíreniu, odstránenie
   alebo iné zvládnutie príslušných znečisťujúcich látok a/alebo                     Náklady na prevenciu a nápravu
   iných škodlivých faktorov s cieľom obmedziť alebo predísť
   ďalším environmentálnym škodám a nepriaznivým účinkom
   na zdravie ľudí alebo ďalšiemu zhoršeniu služieb;
                                                                      1. Prevádzkovateľ znáša náklady na preventívne a nápravné opa-
                                                                      trenia prijaté podľa tejto smernice.

c) požiadať prevádzkovateľa, aby prijal potrebné nápravné opa-
   trenia;
                                                                      2. S výhradou odsekov 3 a 4 príslušný orgán získa vymáha späť
                                                                      od prevádzkovateľa, ktorý škodu alebo bezprostrednú hrozbu
                                                                      vzniku škody spôsobil, náklady, ktoré mu vznikli v súvislosti
d) dať prevádzkovateľovi pokyny, ktorými sa má riadiť pri prijí-
                                                                      s preventívnymi alebo nápravnými opatreniami prijatými podľa
   maní potrebných nápravných opatrení; alebo
                                                                      tejto smernice, okrem iného prostredníctvom zabezpečenia
                                                                      majetkom alebo inými vhodnými zárukami.
e) sám prijať potrebné preventívne opatrenia.
                                                                      Príslušný orgán však môže rozhodnúť, že nebude vymáhať späť
                                                                      všetky náklady, ak by výdavky na ich vymáhanie boli vyššie, ako
3. Príslušný orgán vyžaduje, aby nápravné opatrenia prijal pre-       vymožiteľná suma alebo ak prevádzkovateľa nie je možné identi-
vádzkovateľ. Ak prevádzkovateľ nesplní svoje povinnosti ustano-       fikovať.
vené v odseku 1 alebo 2 písm. b), c) alebo d), nie je možné ho
identifikovať alebo sa od neho podľa tejto smernice nevyžaduje,
aby znášal náklady, príslušný orgán môže prijať tieto opatrenia
sám, ako poslednú možnosť.                                            3. Od prevádzkovateľa sa nevyžaduje, aby znášal náklady na pre-
                                                                      ventívne a nápravne opatrenia prijaté podľa tejto smernice, ak
                                                                      môže dokázať, že environmentálnu škodu alebo bezprostrednú
                                                                      hrozbu takejto škody:
                            Článok 7

                                                                      a) spôsobila tretia osoba a vznikla napriek tomu, že boli vyko-
                Určenie nápravných opatrení                              nané príslušné bezpečnostné opatrenia; alebo

1. Prevádzkovatelia podľa prílohy II identifikuje možné nápravné      b) vznikla následkom splnenia zákonného nariadenia alebo
opatrenia a predloží ich príslušnému orgánu na schválenie, pokiaľ        pokynu vydaného verejným orgánom iným ako je nariadenie
príslušný orgán neprijal opatrenia podľa článku 6 ods. 2 písm. e)        alebo pokyn vydaný po emisii alebo nehode spôsobenej vlast-
a ods. 3                                                                 nou činnosťou prevádzkovateľa.

2. Príslušný orgán rozhodne, ktoré nápravné opatrenia sa vyko-        V takých prípadoch členské štáty prijmú vhodné opatrenia, ktoré
najú podľa prílohy II, v prípade potreby v spolupráci s príslušným    prevádzkovateľovi umožnia získať späť vynaložené náklady.
prevádzkovateľom.

                                                                      4. Členské štáty môžu povoliť, aby prevádzkovateľ neznášal
3. Ak došlo k vzniku viacerých prípadov environmentálnych             náklady za nápravné opatrenia prijaté podľa tejto smernice, ak
škôd takým spôsobom, že príslušný orgán nemôže zabezpečiť, že         preukáže, že nešlo o jeho zavinenie alebo nedbanlivosť, a že envi-
sa súčasne prijmú potrebné nápravné opatrenia, príslušný orgán        ronmentálna škoda vznikla v dôsledku:
má právo rozhodnúť, ktorý prípad environmentálne škody sa
musí odstrániť ako prvý.
                                                                      a) emisie alebo udalosti výslovne povolenej v oprávnení a plne
                                                                         v súlade s podmienkami oprávnenia preneseného alebo ude-
Pri prijímaní takéhoto rozhodnutia príslušný orgán zohľadní              leného podľa platných vnútroštátnych zákonov a predpisov,
okrem iného povahu, rozsah a závažnosť jednotlivých prípadov             ktoré implementujú legislatívne opatrenia prijaté spoločen-
príslušných environmentálnych škôd a možnosť prirodzenej rege-           stvom špecifikované v prílohe III, platných ku dňu úniku emi-
nerácie. Taktiež zohľadní riziká pre zdravie ľudí.                       sií alebo vzniku udalosti;
 ---pagebreak--- 364                 SK                                Úradný vestník Európskej únie                                             15/zv. 8

b) emisie alebo činnosti alebo akéhokoľvek spôsobu použitia            4. Každé rozhodnutie prijaté podľa tejto smernice, ktoré ukladá
   výrobku pri činnosti, pri ktorej prevádzkovateľ preukáže, že ju     preventívne a nápravne opatrenia, musí obsahovať presné
   nepovažoval za činnosť, ktorá by mohla spôsobiť environ-            dôvody, na ktorých je založené. Takéto rozhodnutie sa oznámi
   mentálnu škodu na základe stavu vedecko-technických                 bezodkladne príslušnému prevádzkovateľovi, ktorý bude súčasne
   poznatkov v čase, kedy došlo k úniku emisií alebo kedy bola         informovaný o dostupných opravných prostriedkoch podľa záko-
   činnosť vykonaná.                                                   nov platných v príslušnom členskom štáte a o lehotách, ktorým
                                                                       takéto opravné prostriedky podliehajú.

5. Opatrenia prijaté príslušným orgánom podľa článku 5 ods. 3
a ods. 4 a článku 6 ods. 2 a ods. 3 sa nedotýkajú zodpovednosti
príslušného prevádzkovateľa podľa tejto smernice a ani článkov                                    Článok 12
87 a 88 zmluvy.

                                                                                Žiadosť o konanie

                             Článok 9
                                                                       1. Fyzické alebo právnické osoby:
      Rozdelenie nákladov v prípade škôd zapríčinených
                     viacerými stranami
                                                                       a) postihnuté alebo ktoré by mohli byť environmentálnou ško-
                                                                          dou postihnuté alebo
Táto smernica platí bez toho, aby mala vplyv na akékoľvek
ustanovenia vnútroštátnych predpisov, ktoré sa týkajú rozdelenia
nákladov v prípade škôd zapríčinených viacerými stranami, najmä        b) majúce dostatočný záujem o rozhodovanie týkajúce sa envi-
tými, ktoré sa týkajú rozdelenia zodpovednosti medzi výrobcom             ronmentálnej škody alebo poprípade
a používateľom výrobku.
                                                                       c) odvolávajúce sa na porušenie práva, kde to zákon o správnom
                                                                          konaní členského štátu požaduje ako podmienku,
                            Článok 10

                                                                       sú oprávnené predložiť príslušnému orgánu pozorovania týkajúce
         Obmedzenie lehoty na vymáhanie nákladov                       sa prípadov environmentálnych škôd alebo bezprostrednej
                                                                       hrozby vzniku takýchto škôd, ktorých sú si vedomé a majú právo
                                                                       požiadať príslušný orgán, aby prijal opatrenia podľa tejto smerni-
Príslušný orgán má právo začať konanie na vymáhanie nákladov           ce.
od prevádzkovateľa alebo kde to prichádza do úvahy od tretej
osoby, ktorá škody alebo bezprostrednú hrozbu vzniku škody
spôsobila, v súvislosti so všetkými opatreniami prijatými podľa
                                                                       Členské štáty určia čo predstavuje „dostatočný záujem“ a „poru-
tejto smernice do piatich rokov od dátumu, kedy boli tieto
                                                                       šenie práva“.
opatrenia ukončené alebo od dátumu, kedy bol prevádzkovateľ
alebo tretia osoba identifikovaná, podľa toho, ktorý z týchto
dátumov je neskorší.
                                                                       Na tento účel sa záujem mimovládnej organizácie, ktorá podpo-
                                                                       ruje ochranu životného prostredia a spĺňa požiadavky podľa vnú-
                                                                       troštátneho práva, považuje za dostatočný na účely pododseku b).
                            Článok 11                                  Takéto organizácie sa taktiež považujú za organizácie majúce
                                                                       práva, ktoré by sa mohli považovať za porušené na účel podod-
                                                                       seku c).
                         Príslušný orgán

1. Členské štáty určia príslušný(é) orgány) zodpovedné za plne-        2. K žiadosti o konanie musia byť priložené príslušné informácie
nie povinností ustanovených v tejto smernici.                          a údaje na podporu pozorovaní predložených v súvislosti s prí-
                                                                       slušnou environmentálnou škodou.

2. Povinnosť určiť, ktorý prevádzkovateľ spôsobil škodu alebo
bezprostrednú hrozbu vzniku škody, posúdiť závažnosť škody             3. Ak žiadosť o konanie a sprievodné pozorovania preukážu
a určiť, aké nápravné opatrenia by sa mali prijať s odkazom na prí-    hodnoverným spôsobom, že environmentálna škoda existuje, prí-
lohu II, spočíva na príslušnom orgáne. Za týmto účelom príslušný       slušný orgán posúdi všetky takéto pozorovania a žiadosti o kona-
je orgán oprávnený požadovať od príslušného prevádzkovateľa,           nie. Za takých okolností príslušný orgán príslušnému prevádzko-
aby vykonal svoje vlastné posúdenie a poskytol všetky potrebné         vateľovi umožní, aby sa k žiadosti o konanie a k sprievodným
informácie a údaje.                                                    pozorovaniam vyjadril.

3. Členské štáty zabezpečia, aby príslušný orgán mohol splno-          4. Príslušný orgán podľa možnosti čo najskôr a v každom prí-
mocniť alebo požiadať tretie strany, aby vykonali potrebné pre-        pade v súlade s príslušnými ustanoveniami vnútroštátneho práva
ventívne alebo nápravné opatrenia.                                     informuje osoby uvedené v odseku 1, ktoré orgánu predložili
 ---pagebreak--- 15/zv. 8           SK                                Úradný vestník Európskej únie                                                  365

svoje pozorovania, o svojom rozhodnutí súhlasiť alebo zamiet          2. Ak dôjde k environmentálne škode, členský štát, na ktorého
nuť žiadost o konanie a svoje rozhodnutie odôvodní.                   území škoda vznikla, poskytne dostatočné informácie členským
                                                                      štátom, ktoré by prípadne mohli byť postihnuté.

5. Členské štáty môžu rozhodnúť, že neuplatnia odseky 1 a 4
na prípady bezprostrednej hrozby vzniku škody.                        3. Ak členský štát zistí škodu v rámci svojich hraníc, ktorá nebola
                                                                      spôsobená v rámci týchto hraníc, môže túto záležitosť nahlásiť
                                                                      Komisii a ktorémukoľvek inému dotknutému členskému štátu;
                                                                      môže odporúčať prijatie preventívnych a nápravných opatrení
                           Článok 13                                  a môže sa snažiť získať v súlade s touto smernicou späť náklady,
                                                                      ktoré mu vznikli v súvislosti s prijatím preventívnych alebo
                                                                      nápravných opatrení.
                         Preskúmania

1. Osoby uvedené v článku 12 ods. 1 musia mať prístup k súdu                                      Článok 16
alebo inému nezávislému a nestrannému verejnému orgánu, ktorý
má právomoc preskúmať procesnú a vecnú zákonnosť rozhod-                             Vzťah s vnútroštátnym právom
nutí, konania alebo nekonania príslušného orgánu na základe
tejto smernice.
                                                                      1. Táto smernica nebráni členským štátom, aby si ponechali
                                                                      alebo prijali prísnejšie ustanovenia v súvislosti s prevenciou
2. Táto smernica platí bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek          a odstraňovaním environmentálnych škôd, vrátane identifikácie
ustanovenia vnútroštátneho práva, ktoré upravujú prístup k spra-      dodatočných činností, ktoré by mali podliehať preventívnym
vodlivosti a ustanovenia, ktoré vyžadujú, aby sa pred využitím        a nápravným požiadavkám tejto smernice a identifikácie ďalších
súdneho konania vyčerpali všetky administratívne postupy pre-         zodpovedných strán.
skúmavania.

                                                                      2. Táto smernica nebráni členským štátom, aby prijali vhodné
                                                                      opatrenia, ako je zákaz dvojitého vymáhania nákladov v situá-
                           Článok 14                                  ciách, kedy by mohlo dôjsť k dvojitému vymáhaniu nákladov
                                                                      následkom súčasného konania príslušného orgánu podľa tejto
                    Finančné zabezpečenie                             smernice a osoby, ktorej majetok bol environmentálnou škodou
                                                                      postihnutý.

1. Členské štáty prijmú opatrenia na podporu vytvorenia nástro-
jov a trhov finančného zabezpečenia príslušnými ekonomickými                                      Článok 17
a finančnými prevádzkovateľmi, vrátane finančných mechaniz-
mov pre prípad platobnej neschopnosti, s cieľom umožniť pre-
vádzkovateľom, aby využívali finančné záruky na krytie svojich                            Dočasné uplatňovanie
zodpovedností vyplývajúcich z tejto smernice.
                                                                      Táto smernica sa nevzťahuje na:
2. Komisia do 30. apríla 2010 predloží správu o účinnosti smer-
nice v podmienkach skutočného odstraňovania škôd, o dostup-           — škody spôsobené emisiou, udalosťou alebo haváriou, ku kto-
nosti primeraných nákladov a o podmienkach poistenia a iných            rej došlo pred dátumom uvedeným v článku 19 ods. 1,
druhov finančného zabezpečenia činností, na ktoré sa vzťahuje
príloha III. V súvislosti s finančným zabezpečením táto správa
posúdi aj tieto aspekty: postupný prístup, strop pre finančnú         — škody spôsobené emisiou, udalosťou alebo haváriou, ku kto-
zábezpeku a vylúčenie nízkorizikových činností. V zmysle tejto          rej dôjde po dátume uvedenom v článku 19 ods. 1, ak sú spô-
správy a rozšíreného posúdenia vplyvov, vrátane analýzy nákla-          sobené špecifickou činnosťou, ktorá bola vykonaná a skončila
dov a prínosov, Komisia v prípade potreby predloží návrhy               pred uvedeným dátumom,
na systém harmonizovaného povinného finančného zabezpeče-
nia.
                                                                      — škody, ak od emisie, udalosti alebo havárie, ktoré škodu spô-
                                                                        sobili, uplynulo viac ako 30 rokov.

                           Článok 15
                                                                                Článok 18
             Spolupráca medzi členskými štátmi
                                                                                Správy a preskúmanie

1. Ak environmentálna škoda ovplyvňuje alebo by mohla
ovplyvniť niekoľko členských štátov, tieto členské štáty budú spo-    1. Členské štáty Komisii podajú správy o skúsenostiach získa-
lupracovať, vrátane príslušnej výmeny informácií, s cieľom zabez-     ných pri uplatňovaní tejto smernice najneskôr do 30. apríla 2013.
pečiť, aby sa prijali preventívne a v prípade potreby aj nápravné     Tieto správy musia obsahovať informácie a údaje uvedené v prí-
opatrenia v súvislosti s každou takou environmentálnou škodou.        lohe VI.
 ---pagebreak--- 366                SK                               Úradný vestník Európskej únie                                             15/zv. 8

2. Na základe nich Komisia predloží Európskemu parlamentu                                          Článok 19
a Rade do 30. apríla 2014 správu, ktorá bude obsahovať príslušné
návrhy zmien a doplnení.                                                                          Vykonávanie

3. Správa uvedená v odseku 2 musí obsahovať preskúmanie:             1. Členské štáty uvedú do 30. apríla 2007 do účinnosti zákony,
                                                                     iné predpisy a administratívne opatrenia potrebné na dosiahnutie
                                                                     súladu s touto smernicou. Okamžite o tom budú informovať
a) uplatňovania:                                                     Komisiu.

   — článku 4 ods. 2 a ods. 4 v súvislosti s vylúčením znečiste-     Ak členské štáty prijmú takéto opatrenia, tieto budú obsahovať
     nia, na ktoré sa vzťahujú medzinárodné právne doku-             odkaz na túto smernicu alebo budú takýmto odkazom doplnené
     menty uvedené v prílohách IV a V z pôsobnosti tejto smer-       pri príležitosti ich oficiálneho uverejnenia. Spôsoby uvádzania
     nice, a                                                         takýchto odkazov stanovia členské štáty.

   — článku 4 ods. 3 v súvislosti s právom prevádzkovateľa           2. Členské štáty oznámia Komisii text ustanovení vnútroštátneho
     obmedziť svoju zodpovednosť v súlade s medzinárodnými           práva, ktoré prijmú v oblasti, na ktorú sa vzťahuje táto smernica,
     dohovormi uvedenými v článku 4 ods. 3                           spolu s tabuľkou znázorňujúcou, ako ustanovenia tejto smernice
                                                                     korešpondujú s prijatými vnútroštátnymi ustanoveniami.

   Komisia zohľadní skúsenosti získané v rámci príslušných
   medzinárodných fór, ako sú ILO a Euratom, a príslušných
   medzinárodných dohôd, ako aj rozsahu v akom tieto právne
   dokumenty nadobudli platnosť a/alebo boli implementované                                        Článok 20
   členskými štátmi a/alebo boli modifikované, berúc do úvahy
   všetky príslušné prípady environmentálnych škôd vyplývajú-                                Nadobudnutie účinnosti
   cich z takýchto činností a prijaté nápravné opatrenia a roz-
   diely medzi úrovňami zodpovednosti v členských štátoch            Táto smernica nadobúda účinnosť v deň jej uverejnenia v Úradnom
   a berúc do úvahy vzťah medzi zodpovednosťou vlastníkov            vestníku Európskej únie.
   lodí a príspevkami osôb, pre ktoré sú ropné látky určené,
   s náležitým zohľadnením každej príslušnej štúdie vykonanej
   Medzinárodným fondom pre náhradu škôd spôsobených rop-
   ným znečistením.
                                                                                Článok 21

b) uplatňovania tejto smernice na environmentálne škody spô-                                        Adresáti
   sobené geneticky modifikovanými organizmami (GMO),
   najmä z hľadiska skúseností získaných v rámci príslušných
   medzinárodných fór a dohovorov, ako sú Dohovor o biolo-           Táto smernica je adresovaná členským štátom.
   gickej diverzite a Kartagenský protokol o biologickej bezpeč-
   nosti, ako aj výsledky všetkých prípadov environmentálnych
   škôd spôsobených GMO;
                                                                     V Štrasburgu 21. apríla 2004
c) uplatňovania tejto smernice vo vzťahu k chráneným druhom
   a prirodzeným biotopom;                                                Za Európsky parlament                   Za Radu
                                                                                predseda                           predseda
d) právnych dokumentov, ktoré by sa mohli zahrnúť do príloh
   III, IV a V.                                                                     P. COX                        D. ROCHE
 ---pagebreak--- 15/zv. 8     SK                                   Úradný vestník Európskej únie                                               367

                                                             PRÍLOHA I

                                       KRITÉRIA UVEDENÉ V ČLÁKU 2 ODS. 1 PÍSM. A

           Závažnosť akejkoľvek škody, ktorá má nepriaznivé účinky na dosahovanie alebo udržiavanie priaznivého stavu
           ochrany biotopov alebo druhov sa musí posudzovať odkazom na stav ochrany v čase ich poškodenia, na služby
           poskytované príjemnosťami, ktoré vytvárajú a na ich schopnosť prirodzenej regenerácie. Významné nepriaznivé
           zmeny základného stavu by sa mali určiť pomocou merateľných údajov ako sú:

           — počet jedincov, ich hustota alebo územie, ktoré pokrývajú,
           — úloha jednotlivých jedincov alebo poškodeného územia vo vzťahu k ochrane druhu alebo biotopu, vzácnosť
             výskytu druhu alebo biotopu (posúdené na miestnej, regionálnej alebo vyššej úrovni, vrátane úrovne
             spoločenstva),

           — schopnosť druhu rozmnožovať sa (podľa dynamiky špecifickej pre daný druh alebo pre danú populáciu), jeho
             životaschopnosť alebo schopnosť prirodzenej regenerácie biotopu (podľa dynamiky špecifickej pre jeho typické
             druhy alebo ich populácie),
           — schopnosť druhu alebo biotopu zotaviť sa v krátkom čase potom ako došlo k poškodeniu bez akéhokoľvek iného
             zásahu ako sú napríklad prísnejšie opatrenia na ochranu, do stavu, ktorý má výhradne pôsobením dynamiky
             druhu alebo biotopu za následok stav, ktorý sa považuje za rovnocenný alebo lepší ako východiskový stav.

           Škoda s preukázateľným účinkom na zdravie ľudí sa musí klasifikovať ako závažná škoda.

           Nasledujúce škody sa nemusia klasifikovať ako závažné škody:

           — negatívne odchýlky, ktoré sú menšie ako prirodzená fluktuácia, ktorá sa pre daný druh alebo biotop považuje za
             normálnu,

           — negatívne odchýlky spôsobené prirodzenými príčinami alebo vyplývajúce zo zásahu súvisiaceho s bežnou
             správou miest, ako sú definované v záznamoch o biotope alebo v cieľovej dokumentácii alebo ktoré boli vykonané
             predtým vlastníkmi alebo prevádzkovateľmi,

           — škody na druhoch alebo biotopoch, pri ktorých sa preukáže, že sa zotavia v krátkom čase bez zásahu buď do
             východiskového stavu alebo do stavu, ktorý má výhradne pôsobením dynamiky druhu alebo biotopu za následok
             stav, ktorý sa považuje za rovnocenný alebo lepší ako východiskový stav.
 ---pagebreak--- 368        SK                                  Úradný vestník Európskej únie                                               15/zv. 8

                                                          PRÍLOHA II

                                     ODSTRAŇOVANIE ENVIRONMENTÁLNYCH ŠKÔD

      Táto príloha stanovuje spoločný rámec, podľa ktorého sa má postupovať pri výbere najvodnejších opatrení
      na zabezpečenie odstránenia environmentálnej škody.

      1.        Odstránenie škôd na vodách alebo chránených druhoch alebo prirodzených biotopoch

                Odstránenie environmentálnej škody v súvislosti s vodou chránenými druhmi alebo prirodzenými biotopmi
                sa dosiahne prostredníctvom obnovenia životného prostredia do pôvodného stavu pomocou primárnej,
                doplnkovej a kompenzačnej nápravy, kde:

                a) „Primárna“ náprava je akékoľvek nápravné opatrenie, ktoré vráti poškodené prírodné zdroje a/alebo
                   zhoršené služby do pôvodného stavu alebo takmer do pôvodného stavu.

                b) „Doplnková“ náprava je akékoľvek nápravné opatrenie prijaté v súvislosti s prírodnými zdrojmi a/alebo
                   službami ako kompenzácia skutočnosti, že primárne nápravné opatrenie naviedlo k úplnému obnoveniu
                   poškodených prírodných zdrojov a/alebo služieb;

                c) „Kompenzačná“ náprava je akékoľvek opatrenie prijaté na kompenzáciu dočasných strát prírodných
                   zdrojov a/alebo služieb, ku ktorým dôjde od dňa vzniku škody až kým primárna náprava nedosiahne
                   úplný účinok;

                d) „dočasné straty“ znamenajú straty, ktoré sú spôsobené skutočnosťou, že poškodené prírodné zdroje
                   a/alebo služby nemôžu plniť svoje ekologické funkcie alebo poskytovať služby pre iné prírodné zdroje
                   alebo pre verejnosť dovtedy, kým primárne alebo doplnkové opatrenia nezačnú účinkovať. Nespočívajú
                   vo finančnej kompenzácii pre verejnosť.

                Ak primárna náprava nevedie k obnoveniu životného prostredia do pôvodného stavu, potom sa vykoná
                doplnková náprava. Okrem toho sa urobí kompenzačná náprava na kompenzáciu dočasných strát.

                Odstránenie environmentálnej škody, čo sa týka poškodenia vody alebo chránených druhov alebo prírodných
                biotopov, taktiež znamená, že sa odstráni každé závažné riziko, že by došlo k nepriaznivým účinkom
                na zdravie ľudí.

      1.1.      Ciele nápravných opatrení

                Účel primárnej nápravy

      1.1.1.    Účelom primárnej nápravy je obnoviť poškodené prírodné zdroje a/alebo služby do pôvodného stavu alebo
                takmer do pôvodného stavu.

                Účel doplnkovej nápravy

      1.1.2.    Ak sa poškodené prírodné zdroje a/alebo služby nevrátia do pôvodného stavu, potom sa urobí doplnková
                náprava. Účelom doplnkovej nápravy je zabezpečiť pôvodnú úroveň prírodných zdrojov a/alebo služieb,
                v prípade potreby na náhradnom mieste, aká by bola zabezpečená, ak by sa poškodené miesto vrátilo do
                pôvodného stavu. Náhradné miesto by malo byť, kde je to možné a vhodné, geograficky spojené
                s poškodeným miestom, berúc do úvahy záujmy postihnutej populácie.

                Účel kompenzačnej nápravy

      1.1.3.    Kompenzačná náprava sa urobí s cieľom kompenzácie dočasných strát prírodných zdrojov a služieb pred ich
                obnovením. Táto kompenzácia spočíva v dodatočných zlepšeniach chránených prírodných a druhov alebo
                vody buď na poškodenom mieste alebo na náhradnom mieste. Nepredstavuje finančnú kompenzáciu pre
                verejnosť.
 ---pagebreak--- 15/zv. 8      SK                                        Úradný vestník Európskej únie                                            369

           1.2.     Identifikácia nápravných opatrení

                    Identifikácia primárnych nápravných opatrení

           1.2.1.   Musia sa zvážiť možnosti opatrení zameraných priamo na obnovu prírodných zdrojov a služieb do
                    pôvodného stavu v skrátenej lehote alebo prostredníctvom prirodzenej regenerácie.

                    Identifikácia doplnkových a kompenzačných nápravných opatrení

           1.2.2.   Pri určovaní rozsahu doplnkových a kompenzačných nápravných opatrení sa najprv zváži použitie
                    ekvivalencie zdrojov alebo služieb. V rámci týchto prístupov sa najprv zvážia opatrenia, ktoré zabezpečia
                    prírodné zdroje a/alebo služby rovnakého typu, kvality a množstva ako je typ, kvalita a množstvo
                    poškodených prírodných zdrojov alebo služieb. Kde to nie je možné, zabezpečia sa náhradné prírodné zdroje
                    a/alebo služby. Napríklad zníženie kvality by sa mohlo vyvážiť zvýšením množstva nápravných opatrení.

           1.2.3.   Ak nie je možné použiť najskôr výber prístupov ekvivalencie zdrojov alebo služieb, použijú sa alternatívne
                    techniky oceňovania. Príslušný orgán môže predpísať spôsob, napríklad peňažné ocenenie, na určenie
                    rozsahu potrebných doplnkových a kompenzačných nápravných opatrení. Ak je možné oceniť stratené
                    zdroje a/alebo služby, ale náhradné prírodné zdroje a/alebo služby nie je možné oceniť v primeranom čase
                    alebo za primeranú cenu, potom príslušný orgán môže zvoliť nápravné opatrenia, ktorých náklady sa rovnajú
                    odhadovanej peňažnej hodnote stratených prírodných zdrojov alebo služieb.

                    Doplnkové a kompenzačné nápravné opatrenia by mali byť navrhnuté tak, aby zabezpečovali dodatočné
                    prírodné zdroje a/alebo služby, ktoré by odrážali časové preferencie a časový profil nápravných opatrení.
                    Napríklad, čím dlhšia doba uplynie pred dosiahnutím pôvodného stavu, tým väčšie množstvo
                    kompenzačných nápravných opatrení sa prijme (pričom iné veci sú rovnaké).

           1.3.     Výber možností nápravy

           1.3.1.   Primerané možnosti nápravy by sa mali vyhodnotiť použitím najlepších dostupných technológií na základe
                    týchto kritérií:

                    — účinok každej možnosti na zdravie a bezpečnosť verejnosti,

                    — náklady na realizáciu možnosti,

                    — pravdepodobnosť úspechu každej možnosti,

                    — rozsah v akom každá možnosť zabráni budúcim škodám a predíde vedľajším škodám, ako následku
                      realizácie danej možnosti,

                    — rozsah, v akom každá možnosť prospieva každej zložke prírodného zdroja a/alebo služby,

                    — rozsah, v akom každá možnosť zohľadňuje príslušné spoločenské, ekonomické a kultúrne záujmy
                      a ostatné príslušné faktory špecifické pre danú lokalitu,

                    — čas potrebný na to, aby odstránenie environmentálnej škody bolo účinné,

                    — rozsah, v akom každá možnosť dosiahne obnovenie miesta, na ktorom k environmentálnej škode došlo,

                    — geografické prepojenie s poškodeným miestom,
 ---pagebreak--- 370        SK                                   Úradný vestník Európskej únie                                                  15/zv. 8

      1.3.2.    Pri hodnotení rozličných možností nápravy sa môžu zvoliť primárne nápravné opatrenia, ktoré v plnom
                rozsahu nenavrátia poškodenú vodu alebo chránené druhy alebo prirodzené biotopy do pôvodného stavu
                alebo ktoré ich navrátia do pôvodného stavu pomalšie. Toto rozhodnutie sa môže prijať len vtedy, ak prírodné
                zdroje a/alebo služby, ku ktorých strate dôjde na primárnom mieste následkom takéhoto rozhodnutia, sú
                vykompenzované rozsiahlejšími doplnkovými alebo kompenzačnými opatreniami na zabezpečenie rovnakej
                úrovne prírodných zdrojov a/alebo služieb, akú pôvodne mali zhoršené služby. To bude napríklad v prípade,
                keď rovnocenné prírodné zdroje a/alebo služby je možné získať inde s nižšími nákladmi. Tieto dodatočné
                nápravné opatrenia sa určia v súlade s pravidlami uvedenými v oddieli 1.2.2.

      1.3.3.    Bez ohľadu na pravidlá uvedené v oddieli 1.3.2 a v súlade s článkom 7 ods. 3 je príslušný orgán oprávnený
                rozhodnúť, že sa neprijmú žiadne ďalšie nápravné opatrenia, ak:

                a) už prijaté nápravné opatrenia zabezpečia, že už neexistuje závažné riziko nepriaznivých účinkov
                   na zdravie ľudí, vodu alebo chránené druhy a prirodzené biotopy, a

                b) by náklady nápravných opatrení, ktoré by sa mali prijať na dosiahnutie pôvodného stavu alebo podobnej
                   úrovne, boli neprimerané environmentálnym prínosom, ktoré sa majú dosiahnuť.

      2.        Odstránenie škôd na zemi

                Prijmú sa potrebné opatrenia aspoň na zabezpečenie, aby sa príslušné znečisťujúce látky odstránili,
                kontrolovali, zabránilo sa ich šíreniu alebo sa znížilo ich množstvo tak, aby kontaminovaná zem, berúc do
                úvahy jej súčasné použitie alebo jej budúce použitie schválené v čase, kedy ku škode došlo, už nepredstavuje
                žiadne závažné riziko nepriaznivého účinku na zdravie ľudí. Existencia takýchto rizík sa posudzuje pomocou
                postupov hodnotenia rizika berúc do úvahy charakteristiku a funkciu pôdy, typ a koncentráciu škodlivých
                látok, prípravkov, organizmov alebo mikroorganizmov, ich riziko a možnosť rozptýlenia. Použitie sa zistí
                na základe predpisov o využívaní územia alebo prípadne iných príslušných predpisov platných v čase, kedy
                ku škode došlo.

                Ak sa využitie zeme zmení, prijmú sa všetky potrebné opatrenia na predchádzanie akýmkoľvek nepriaznivým
                účinkom na zdravie ľudí.

                Ak predpisy o využívaní územia alebo iné príslušné predpisy chýbajú, charakter príslušnej oblasti, kde došlo
                ku škode, rozhodne o použití konkrétneho územia, berúc do úvahy jeho predpokladaný vývoj.

                Zváži sa možnosť prirodzenej regenerácie, to je možnosť, kedy nedôjde k žiadnemu priamemu zásahu
                zo strany ľudí do procesu obnovenia.
 ---pagebreak--- 15/zv. 8          SK                                   Úradný vestník Európskej únie                                                         371

                                                                   PRÍLOHA III

                                                ČINNOSTI UVEDENÉ V ČLÁKU 3 ODS. 1

           1.      Prevádzka zariadení podliehajúcich povoleniu podľa smernice Rady 96/61/ES z 24. septembra 1996
                   o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania (1). To znamená všetky činnosti uvedené v prílohe I smernice
                   96/61/ES s výnimkou zariadení alebo časti zariadení, ktoré sa používajú na výskum, vývoj a testovanie nových
                   výrobkov a procesov.

           2.      Činnosti odpadového hospodárstva, vrátane zberu, prepravy, zhodnocovania a zneškodňovania odpadov
                   a nebezpečných odpadov, vrátane dohľadu nad týmito činnosťami a následnej starostlivosti o miesta
                   zneškodňovania, ktoré podliehajú povoleniu alebo registrácii podľa smernice Rady 75/442/EHS z 15. júla 1975
                   o odpadoch (2) a smernice Rady 91/689 z 12. decembra 1991 o nebezpečných odpadoch (3).

                   Tieto činnosti okrem iného zahŕňajú prevádzku skládok podľa smernice Rady 1999/31/ES z 26. apríla 1996
                   o skládkach odpadov (4) a prevádzku spaľovní podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/76/ES
                   zo 4. decembra 2000 o spaľovaní odpadov (5).

                   Na účely tejto smernice môžu členské štáty rozhodnúť, že tieto činnosti nebudú zahŕňať používaní splaškových
                   kalov z čistiarní komunálnych odpadových vôd upravených na schválenú úroveň na poľnohospodárske účely.

           3.      Každé vypúšťanie odpadových vôd do vnútrozemských povrchových vôd, ktoré si vyžaduje predchádzajúce
                   povolenie podľa smernice Rady 76/464/EHS zo 4. mája 1976 o znečistení spôsobenom určitými nebezpečnými
                   látkami vypúšťanými do vodného prostredia spoločenstva (6).

           4.      Každé vypúšťanie látok do podzemných vôd, ktoré si vyžaduje predchádzajúce povolenie podľa smernice Rady
                   80/68/EHS zo 17. decembra 1979 o ochrane podzemných vôd pre znečistením niektorými nebezpečnými
                   látkami (7).

           5.      Vypúšťanie alebo injektáž znečisťujúcich látok do povrchových alebo pozemných vôd, ktoré si vyžaduje
                   povolenie, oprávnenie alebo registráciu podľa smernice 2000/60/ES.

           6.      Odber vody a vzdúvanie vody, ktoré podliehajú predchádzajúcemu povoleniu podľa smernice 2000/60/ES.

           7.      Výroba, použitie, uskladnenie, spracovanie, plnenie, uvoľňovanie do životného prostredia a miestnu prepravu
                   a) nebezpečných látok, ako sú definované v článku 2 ods. 2 smernice Rady 67/548/EHS z 27. júna 1967
                      o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa
                      klasifikácie, balenia a označovania nebezpečných látok (8);
                   b) nebezpečných prípravkov, ako sú definované v článku 2 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady
                      1999/45/ES z 31. mája 1999 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení
                      členských štátov týkajúcich sa klasifikácie, balenia a označovania nebezpečných prípravkov (9);
                   c) prípravkov na ochranu rastlín, ako sú definované v článku 2 ods. 1 smernice Rady 91/414/EHS
                      z 15. júla 1991 o uvádzaní výrobkov na ochranu rastlín na trh (10);
                   d) biocídnych výrobkov, ako sú definované v článku 2 ods. 2 písm. a) smernice Európskeho parlamentu a Rady
                      zo 16. februára 1998 o uvádzaní biocídnych výrobkov na trh (11).

           (1)  Ú. v. ES L 257, 10. 10. 1996, s. 26. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením (ES) 1882/2003.
           (2)  Ú. v. ES L 194, 25. 7. 1975, s. 39. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením (ES) 1882/2003.
           (3)  Ú. v. ES L 377, 31. 12. 1991, s. 20. Smernica zmenená a doplnená smernicou 94/31/ES (Ú. v. ES L 168, 2. 7. 1994, s. 28).
           (4)  Ú. v. ES L 182, 16. 7. 1999, s. 1. Smernica zmenená a doplnená nariadením (ES) 1882/2003.
           (5)  Ú. v. ES L 332, 28. 12. 2000, s. 91.
           (6)  Ú. v. ES L 129, 18. 5. 1976, s. 23. Smernica zmenená a doplnená smernicou 2000/60/ES.
           (7)  Ú. v. ES L 20, 26. 1. 1980, s. 43. Smernica zmenená a doplnená smernicou 91/692/EHS (Ú. v. ES L 377, 31. 12. 1991, s. 48).
           (8)  Ú. v. ES č. 196, 16.8.1967, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením (ES) 807/2003.
           (9)  Ú. v. ES L 200, 30. 7. 1999, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením (ES) 1882/2003.
           (10) Ú. v. ES L 230, 19. 8. 1991, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením (ES) 806/2003 (Ú. v. EÚ L 122, 16. 5.
                2003, s. 1).
           (11) Ú. v. ES L 123, 24. 4. 1998, s. 1. Smernica zmenená a doplnená nariadením (ES) 1882/2003.
 ---pagebreak--- 372         SK                                      Úradný vestník Európskej únie                                                          15/zv. 8

      8.      Preprava nebezpečného tovaru alebo znečisťujúceho tovaru cestnou dopravou, železničnou dopravou,
              vnútrozemskou vodnou dopravou, námornou dopravou mori alebo leteckou dopravou, ako je definovaná buď
              v prílohe A smernice Rady 94/55/ES z 21. novembra 1994 o aproximácii právnych predpisov členských štátov
              vzhľadom na prepravu nebezpečného tovaru cestnou dopravou (1) alebo v prílohe smernice Rady 96/49/ES
              z 23. júla 1996 o aproximácii právnych predpisov členských štátov vzhľadom na prepravu nebezpečného
              tovaru železničnou dopravou (2) alebo ako je definovaná v smernici Rady 93/75/EHS z 13. septembra 1993
              o minimálnych požiadavkách pre plavidlá plaviace sa do prístavov spoločenstva alebo opúšťajúce prístavy
              spoločenstva a prepravujúce nebezpečný alebo znečisťujúci tovar (3).

      9.      Činnosť zariadení podliehajúca povoleniu podľa smernice Rady 84/360/EHS z 28. júna 1984 o boji proti
              znečisťovaniu ovzdušia z priemyselných zariadení (4) v súvislosti s uvoľňovaním do ovzdušia ktorejkoľvek
              zo znečisťujúcich látok, na ktoré sa vzťahuje vyššie uvedená smernica.

      10.     Akékoľvek použitie v uzavretých priestoroch, vrátane prepravy, týkajúce sa geneticky modifikovaných
              organizmov, ako sú definované v smernici Rady 90/219/EHS z 23. apríla 1990 o obmedzenom použití
              geneticky modifikovaných mikroorganizmov (5).

      11.     Akékoľvek zámerné uvoľnenie geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia, ich preprava
              a uvádzanie na trh, ako sú definované v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES (6).

      12.     Cezhraničný pohyb zásielok odpadov v rámci, do alebo z Európskej únie, ktorá si vyžaduje povolenie alebo je
              zakázaná v zmysle nariadenia Rady (EHS) 259/93 z 1. februára 1993 o kontrole a riadení pohybu zásielok
              odpadov v rámci, do a z Európskeho spoločenstva (7).

      (1)    Ú. v. ES L 319, 12. 12. 1994, s. 7. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2003/28/ES (Ú. v. EÚ L 90, 8.
             4. 2003, s. 45).
      (2)    Ú. v. ES L 235, 17. 9. 1996, s. 25. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2003/29/ES (Ú. v. EÚ L 90, 8.
             4. 2003, s. 47).
      (3)    Ú. v. ES L 247, 5. 10. 1993, s. 19. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady
             2002/84/ES (Ú. v. ES L 324, 29. 11. 2002, s. 53).
      (4)    Ú. v. ES L 188, 16. 7. 1984, s. 20. Smernica zmenená a doplnená smernicou 91/692/EHS (Ú. v. ES L 377, 31. 12. 1991, s. 48).
      (5)    Ú. v. ES L 117, 8. 5. 1990, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením (ES) 1882/2003.
      (6)    Ú. v. ES L 106, 17. 4. 2001, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením (ES) 1830/2003 (Ú. v. EÚ L 268, 18. 10.
             2003, s. 24).
      (7)    Ú. v. ES L 30, 6. 2. 1993, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) 2557/2001 (Ú. v. EÚ L 349,
             31. 12. 2001, s. 1).
 ---pagebreak--- 15/zv. 8     SK                                 Úradný vestník Európskej únie                                             373

                                                          PRÍLOHA IV

                               MEDZINÁRODNÉ DOHOVORY UVEDENÉ V ČLÁKU 4 ODS. 2

           a) Medzinárodný dohovor z 27. novembra 1992 o občianskoprávnej zodpovednosti za škody za škody vzniknuté
              v dôsledku znečistenia ropnými látkami;
           b) Medzinárodný dohovor z 27. novembra 1992 o zriadení Medzinárodného fondu na kompenzáciu škôd
              vzniknutých v dôsledku znečistenia ropnými látkami;
           c) Medzinárodný dohovor z 23. marca 2001 o občianskoprávnej zodpovednosti za škody vzniknuté v dôsledku
              znečistenia olejom zo zásobníkov;
           d) Medzinárodný dohovor z 3. mája 1996 o zodpovednosti a náhrade škôd pri preprave nebezpečných a škodlivých
              látok po mori;
           e) Dohovor z 10. októbra 1989 o občianskoprávnej zodpovednosti za škody spôsobené pri preprave nebezpečného
              tovaru po cestách, železniciach a na plavidlách vnútrozemskej plavby.
 ---pagebreak--- 374     SK                                   Úradný vestník Európskej únie                                                 15/zv. 8

                                                        PRÍLOHA V

                      MEDZINÁRODNÉ PRÁVNE DOKUMENTY UVEDENÉ V ČLÁKU 4 ODS. 4

      a) Parížsky dohovor z 29. júla 1960 o zodpovednosti tretích strán v oblasti jadrovej energie a Bruselský dodatkový
         dohovor z 31. januára 1963;
      b) Viedenský dohovor z 21. mája 1963 o občianskoprávnej zodpovednosti za jadrové škody;
      c) Dohovor z 12. septembra 1997 o doplnkových náhradách za jadrové škody;

      d) Spoločný protokol z 21. septembra 1988 o uplatňovaní Viedenského dohovoru a Parížskeho dohovoru;

      e) Bruselský dohovor zo 17. decembra 1971 o občianskoprávnej zodpovednosti v oblasti námornej prepravy
         jadrového materiálu.
 ---pagebreak--- 15/zv. 8         SK                                      Úradný vestník Európskej únie                                                          375

                                                                     PRÍLOHA VI

                                          INFORMÁCIE A ÚDAJE UVEDENÉ V ČLÁKU 18 ODS. 1

           Správy uvedené v článku 18 ods. 1 zahŕňajú zoznam konkrétnych prípadov environmentálnych škôd a konkrétnych
           prípadoch zodpovednosti podľa tejto smernice s nasledujúcimi informáciami a údajmi pri každom konkrétnom
           prípade:
           1. Typ environmentálnej škody, dátum vzniku a/alebo zistenia škody a dátum, kedy sa začalo konanie podľa tejto
              smernice.
           2. Klasifikačný kód činnosti zodpovednej právnickej osoby (osôb) (1).

           3. Informácie či zodpovedné strany alebo spôsobilé subjekty využili súdne preskúmanie. (Uvedie sa typ nárokujúcich
              strán a výsledok konania.)
           4. Výsledok procesu nápravy.

           5. Dátum skončenia konania.

           Členské štáty môžu vo svojich správach uviesť akékoľvek ďalšie informácie, ktoré považujú za užitočné na umožnenie
           správneho posúdenia pôsobenia tejto smernice, napríklad:
           1. Náklady vynaložené na nápravné a preventívne opatrenia, ako sú definované v tejto smernici:

                 — zaplatené priamo zodpovednými stranami, ak sú tieto informácie k dispozícii;

                 — získané dodatočne od zodpovedných strán;

                 — nezískané dodatočne od zodpovedných strán. (Mali by sa uviesť dôvody, prečo neboli získané späť.)

           2. Výsledky opatrení na podporu a realizáciu nástrojov finančného zabezpečenia použitých v súlade s touto
              smernicou.

           3. Posúdenie dodatočných administratívnych nákladov, ktoré každý rok vzniknú verejnej správe pri zriaďovaní
              a prevádzke administratívnych štruktúr potrebných na vykonávanie a vymáhanie uplatňovania tejto smernice.

           (1)    Môže sa použiť kód NACE (nariadenie Rady (EEC) 3037/90 z 9. októbra 1990 o štatistickej klasifikácii hospodárskych činností
                  v Európskom spoločenstve (Ú. v. ES L 293, 24. 10. 1990, s. 1).