title: Smernica Komisie (EÚ) 2021/903 z 3. júna 2021, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/48/ES, pokiaľ ide o osobitné limitné hodnoty pre anilín v určitých hračkách (Text s významom pre EHP)

text:
                  4.6.2021

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 197/110

         SMERNICA KOMISIE (EÚ) 2021/903
         z 3. júna 2021,
         ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/48/ES, pokiaľ ide o osobitné limitné hodnoty pre anilín v určitých hračkách
         (Text s významom pre EHP)
         EURÓPSKA KOMISIA,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
         so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/48/ES z 18. júna 2009 o bezpečnosti hračiek (1), a najmä na jej článok 46 ods. 2,
         keďže:

                     (1)

                     Smernicou 2009/48/ES sa stanovujú určité požiadavky na chemické látky, ktoré sú v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (2) klasifikované ako karcinogénne, mutagénne alebo reprodukčne toxické. V doplnku C k prílohe II k smernici 2009/48/ES sa stanovujú osobitné limitné hodnoty pre chemické látky použité v hračkách, ktoré sú určené na hranie pre deti vo veku do 36 mesiacov, alebo v iných hračkách, ktoré sú určené na vkladanie do úst.

                     (2)

                     Anilín (číslo CAS 62-53-3) je podľa nariadenia Európskeho nariadenia a Rady (ES) č. 1272/2008 (3) klasifikovaný ako karcinogén kategórie 2 a mutagénna látka kategórie 2. Podľa bodu 5 písm. a) časti III prílohy II k smernici 2009/48/ES možno karcinogénne látky kategórie 2, ako napríklad anilín, použiť v hračkách v koncentráciách rovných alebo nižších ako príslušná koncentrácia stanovená v nariadení (ES) č. 1272/2008 pre klasifikáciu zmesí obsahujúcich uvedené látky, konkrétne 1 % (4), čo zodpovedá 10 000 mg/kg („limit obsahu“). Rovnaký limit obsahu sa uplatňuje na mutagénne látky kategórie 2 (5).

                     (3)

                     Vedecký výbor pre zdravotné a environmentálne riziká (SCHER) vo svojom stanovisku z 29. mája 2007 usúdil, že zlúčeniny, ktoré sú karcinogénne, mutagénne alebo toxické pre reprodukciu (CMR), by sa nemali v hračkách vyskytovať (6). V správe Európskej únie o hodnotení rizika týkajúceho sa anilínu (7) sa dospelo k záveru, že je potrebné obmedziť zdravotné riziká pre spotrebiteľov spojené s používaním výrobkov obsahujúcich anilín. Uvedený záver bol založený na „obavách týkajúcich sa mutagenity a karcinogenity ako dôsledku expozície vyplývajúcej z používania výrobkov obsahujúcich príslušnú látku, keďže anilín je identifikovaný ako neprahový karcinogén“. Výbor Európskej chemickej agentúry pre hodnotenie rizík (RAC) vo svojom stanovisku k obmedzeniu látok v tetovacích atramentoch a trvalých líčidlách uviedol (8), že anilín sa považuje za neprahový karcinogén. Anilín preto môže spôsobiť rakovinu aj pri najmenšej úrovni expozície.

                     (4)

                     S cieľom poskytovať Komisii poradenstvo pri príprave legislatívnych návrhov a politických iniciatív v oblasti bezpečnosti hračiek Komisia zriadila expertnú skupinu pre bezpečnosť hračiek. Poslaním jej podskupiny „Pracovná skupina pre chemické látky v hračkách“ (podskupina pre chemické látky) je poskytovať skupine expertov pre bezpečnosť hračiek poradenstvo, pokiaľ ide o chemické látky, ktoré sa môžu používať v hračkách.

                     (5)

                     Počas zasadnutia podskupiny pre chemické látky 18. februára 2015 (9) viacero jej členov uviedlo, že anilín možno nájsť v zafarbenom materiáli hračky, ako sú textílie alebo usne, keď je daný materiál podrobený testu redukčného štiepenia stanovenému v dodatku 10 k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady č. 1907/2006 (10). Výskyt anilínu v textíliách po teste redukčného štiepenia sa potvrdil v štúdii uskutočnenej vo Švédsku (11) v nadväznosti na zasadnutie expertnej skupiny pre bezpečnosť hračiek z 8. júna 2015. Z 23 vzoriek textílií bol anilín identifikovaný v jednej červenej textílii (4 % všetkých vzoriek) na úrovni 91 mg/kg. Výskyt anilínu v odevoch po teste redukčného štiepenia sa potvrdil v štúdii so 153 vzorkami (12). Anilín bol identifikovaný v 9 vzorkách (6 % všetkých vzoriek) na úrovni maximálne 588 mg/kg. Okrem toho sa podľa nemeckého časopisu pre spotrebiteľov (13) našiel anilín po teste redukčného štiepenia v jednej farbe na nanášanie prstami. Podskupina pre chemické látky v písomnej korešpondencii adresovanej Komisii v máji 2020 takisto konštatovala, že voľný anilín sa môže vyskytovať vo farbách na nanášanie prstami ako nečistota farbív v takýchto farbách.

                     (6)

                     Na zasadnutí expertnej skupiny pre bezpečnosť hračiek 8. júna 2015 Nemecko predložilo stanovisko, v ktorom poskytlo vedecké hodnotenie toxikologických vlastností anilínu (14). Podľa uvedeného hodnotenia existujúci limit obsahu pre anilín predstavuje riziko tak z dôvodu systémových, ako aj rakovinotvorných účinkov danej látky. Podskupina pre chemické látky na svojom zasadnutí 26. septembra 2017 (15) dospela k záveru, že obmedzenie anilínu v hračkách by sa malo zamerať na hračky a zložky hračiek z textílií a usne, ako aj na farby na nanášanie prstami, keďže dovtedy bolo k dispozícii príliš málo informácií o potrebe obmedzenia anilínu v hračkách alebo materiáloch hračiek iných ako textil, usne a farby na nanášanie prstami. Podskupina tiež uviedla, že limitná hodnota by mala predstavovať 30 mg/kg po redukčnom štiepení. Uvedená hodnota predstavuje najnižšiu koncentráciu, ktorú možno testom redukčného štiepenia spoľahlivo identifikovať. Pokiaľ ide o farby na nanášanie prstami, podskupina uviedla, že pre voľný anilín by sa mal stanoviť limit 10 mg/kg, keďže ide o najnižšiu koncentráciu, ktorú možno spoľahlivo skontrolovať bežnými testami farieb na nanášanie prstami.

                     (7)

                     Expertná skupina pre bezpečnosť hračiek na svojom zasadnutí 19. decembra 2017 (16) preskúmala stanovenie limitných hodnôt 30 mg/kg pre anilín po redukčnom štiepení v textilných a usňových materiáloch hračiek; 30 mg/kg pre anilín po redukčnom štiepení vo farbách na nanášanie prstami a 10 mg/kg pre voľný anilín vo farbách na nanášanie prstami, ako predtým uviedla podskupina pre chemické látky.

                     (8)

                     Podľa článku 46 ods. 2 smernice 2009/48/ES sa pri prijímaní osobitných limitných hodnôt pre chemické látky v doplnku C k uvedenej smernici musia zohľadniť požiadavky na balenie potravín stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1935/2004 (17). Základné predpoklady metód skúšky migrácie uvedených v článku 11 ods. 4 nariadenia Komisie (EÚ) č. 10/2011 (18), ktoré je osobitným opatrením v zmysle článku 5 nariadenia (ES) č. 1935/2004 a ktorým sa stanovujú osobitné požiadavky týkajúce sa výroby a uvádzania plastových materiálov a predmetov na trh určených na styk s potravinami, sa však líšia od základných predpokladov, na ktorých sa zakladajú limity obsahu pre anilín v určitých hračkách uvedené v smernici 2009/48/ES. Okrem toho je nemožné porovnávať migračné limity s limitmi obsahu. V nadväznosti na tieto závery preto nie je možné pri stanovovaní limitov obsahu pre anilín v určitých hračkách zohľadniť požiadavky na balenie potravín.

                     (9)

                     Vzhľadom na klasifikáciu anilínu ako látky kategórie CMR, správu Európskej únie o hodnotení rizika týkajúceho sa anilínu, stanovisko výborov RAC a SCHER a stanoviská expertnej skupiny pre bezpečnosť hračiek a jej podskupiny pre chemické látky, ako aj vzhľadom na štúdiu o prítomnosti anilínu v textíliách je potrebné stanoviť limit pre anilín v textilných materiáloch hračiek a usňových materiáloch hračiek na 30 mg/kg po redukčnom štiepení a limit pre anilín vo farbách na nanášanie prstami na 10 mg/kg pre voľný anilín a 30 mg/kg po redukčnom štiepení.

                     (10)

                     Smernica 2009/48/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

                     (11)

                     Opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Výboru pre bezpečnosť hračiek,

               PRIJALA TÚTO SMERNICU:

            Článok 1
            Do doplnku C k prílohe II k smernici 2009/48/ES sa dopĺňa tento záznam:

                           Látka

                           Číslo CAS

                           Limitná hodnota

                           „Anilín

                           62-53-3

                                       30 mg/kg

                                       po redukčnom štiepení v textilných materiáloch hračiek a usňových materiáloch hračiek

                                       10 mg/kg

                                       ako voľný anilín vo farbách na nanášanie prstami

                                       30 mg/kg

                                       po redukčnom štiepení vo farbách na nanášanie prstami“

            Článok 2

               1.   Členské štáty prijmú a uverejnia najneskôr do 4. decembra 2022 zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení.
               Tieto ustanovenia sa uplatňujú od 5. decembra 2022.
               Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

               2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

            Článok 3
            Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

            Článok 4
            Táto smernica je určená členským štátom.

            V Bruseli 3. júna 2021

                  Za Komisiu

                  predsedníčka

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  Ú. v. EÚ L 170, 30.6.2009, s. 1.

            (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 zo 16. decembra 2008 o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí, o zmene, doplnení a zrušení smerníc 67/548/EHS a 1999/45/ES a o zmene a doplnení nariadenia (ES) č. 1907/2006 (Ú. v. EÚ L 353, 31.12.2008, s. 1).

            (3)  Tabuľka 3 v prílohe VI k nariadeniu (ES) č. 1272/2008.

            (4)  Tabuľka 3.6.2 v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 1272/2008.

            (5)  Tabuľka 3.5.2 v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 1272/2008.

            (6)  Vedecký výbor pre zdravotné a environmentálne riziká (SCHER): CEN’s response to the opinion of the CSTEE on the assessment of CEN report on the risk assessment of organic chemicals in toys [Reakcia Európskeho výboru pre normalizáciu (CEN) na stanovisko Vedeckého výboru pre toxicitu, ekotoxicitu a životné prostredie týkajúce sa posúdenia správy CEN o hodnotení rizika organických chemických látok v hračkách]. Prijatie 29. 5. 2007.
         http://ec.europa.eu/health/archive/ph_risk/committees/04_scher/docs/scher_o_056.pdf.

            (7)  Európsky úrad pre chemické látky, Inštitút pre zdravie a ochranu spotrebiteľa, 2004. EUR 21092 EN. Oddiel 5.2.1.2, s. 180.
         https://echa.europa.eu/documents/10162/6434698/orats_final_rar_aniline_en.pdf/0abd36ad-53de-4b0f-b258-10cf90f90493.

            (8)  Výbor pre hodnotenie rizík (RAC), výbor pre sociálno-ekonomickú analýzu (SEAC), Opinion on an Annex XV dossier proposing restriction on substances used in tattoo inks and permanent make-up (Stanovisko k dokumentácii podľa prílohy XV s navrhnutím obmedzenia látok používaných v tetovacích atramentoch a trvalých líčidlách). Prijaté 20. novembra 2018. Dodatok 2, oddiel 2, s. 90.
         https://echa.europa.eu/documents/10162/2b4533af-f717-4bff-939b-2320fb43b462.

            (9)  Pozri register expertných skupín Komisie, expertná skupina pre bezpečnosť hračiek (E01360).
         https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=20916&no=1.

            (10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH) a o zriadení Európskej chemickej agentúry, o zmene a doplnení smernice 1999/45/ES a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 793/93 a nariadenia Komisie (ES) č. 1488/94, smernice Rady 76/769/EHS a smerníc Komisie 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Ú. v. EÚ L 396, 30.12.2006, s. 1).

            (11)  Dokument zo zasadnutia podskupiny pre chemické látky: EXP/WG/2015/027/Ann1, Aniline from azodye cleavage, Results from Sweden (Anilín zo štiepenia diazénových farbív, výsledky zo Švédska).

            (12)  Brüschweiler et al., Identification of non-regulated aromatic amines of toxicological concern which can be cleaved from azo dyes used in clothing textiles (Brüschweiler a kol., Identifikácia neregulovaných aromatických amínov, ktoré sa z toxikologického hľadiska považujú za rizikové a ktoré možno odštiepiť z diazénových farbív používaných v odevných textíliách), periodikum Regulatory Toxicology and Pharmacology 69 (2014) 263–272. Citované v: ANEC – Position paper on aniline (Stanovisko týkajúce sa anilínu). Apríl 2016. Prezentované na zasadnutí podskupiny pre chemické látky 1. júna 2016 (EXP/WG/2016/027).

            (13)  Ökotest 2/2015, s. 69.

            (14)  Diskusný dokument EXP/2015/029/rev1.

            (15)  Register expertných skupín Komisie, expertná skupina pre bezpečnosť hračiek (E01360),
         http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupMeeting&meetingId=4151.

            (16)  Register expertných skupín Komisie, expertná skupina pre bezpečnosť hračiek (E01360), karta „Meetings“.
         http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupMeeting&meetingId=1485.

            (17)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1935/2004 z 27. októbra 2004 o materiáloch a predmetoch určených na styk s potravinami a o zrušení smerníc 80/590/EHS a 89/109/EHS (Ú. v. EÚ L 338, 13.11.2004, s. 4).

            (18)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 10/2011 zo 14. januára 2011 o plastových materiáloch a predmetoch určených na styk s potravinami (Ú. v. EÚ L 12, 15.1.2011, s. 1).


title: Smernica Komisie (EÚ) 2020/367 zo 4. marca 2020, ktorou sa mení príloha III k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/49/ES, pokiaľ ide o stanovenie metód posudzovania škodlivých účinkov environmentálneho hluku (Text s významom pre EHP)

text:
                  5.3.2020

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 67/132

         SMERNICA KOMISIE (EÚ) 2020/367
         zo 4. marca 2020,
         ktorou sa mení príloha III k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/49/ES, pokiaľ ide o stanovenie metód posudzovania škodlivých účinkov environmentálneho hluku
         (Text s významom pre EHP)
         EURÓPSKA KOMISIA,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
         so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/49/ES z 25. júna 2002, ktorá sa týka posudzovania a riadenia environmentálneho hluku (1), a najmä na jej článok 12,
         keďže:

                     (1)

                     Príloha III k smernici 2002/49/ES sa týka vzťahov medzi dávkou a účinkom, ktoré sa majú do danej prílohy zahrnúť v dôsledku jej prispôsobenia technickému a vedeckému pokroku.

                     (2)

                     V čase prijatia tejto smernice boli k dispozícii vysokokvalitné a štatisticky významné informácie obsiahnuté v usmerneniach Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) týkajúcich sa environmentálneho hluku pre európsky región (2), v ktorých sa opisuje vzťah medzi dávkou a účinkom v súvislosti so škodlivými účinkami spôsobenými vystavením environmentálnemu hluku. Vzťahy medzi dávkou a účinkom uvedené v prílohe III k smernici 2002/49/ES by teda mali vychádzať z daných usmernení. Najmä v kontexte štatistickej významnosti sa v štúdiách WHO využívali reprezentatívne populácie, a preto sa výsledky týchto metód posudzovania v prípade ich uplatňovania na reprezentatívne populácie považujú za relevantné.

                     (3)

                     Okrem vzťahov medzi dávkou a účinkom, ku ktorým dospela WHO, môže z iných štúdií vyplývať rôzna intenzita, ako aj charakter účinkov na zdravie, najmä pokiaľ ide o vplyv hluku z cestnej, zo železničnej či z leteckej dopravy v miestnej situácii konkrétnej krajiny. Alternatívne vzťahy medzi dávkou a účinkom stanovené v usmerneniach WHO by sa mohli použiť za predpokladu, že vychádzajú z vysokokvalitných a štatisticky významných štúdií.

                     (4)

                     V súčasnosti sú dispozícii len obmedzené poznatky o škodlivých účinkoch priemyselného hluku, takže na účely ich posúdenia nemožno navrhnúť spoločnú metodiku. V rámci štúdií sa nevyhodnotili ani národné špecifiká, a preto ich nebolo možné zahrnúť do tejto prílohy. Obdobne platí, že hoci sa zistili súvislosti medzi environmentálnym hlukom a z neho vyplývajúcimi škodlivými účinkami, v súčasnosti neexistujú dostatočné dôkazy, na základe ktorých možno určiť spoločnú metodiku na posúdenie daných škodlivých účinkov, ako sú mŕtvica, vysoký krvný tlak, cukrovka a ďalšie nepriaznivé výstupy v dôsledku narušenia metabolického zdravia, kognitívne poruchy u detí, zhoršenie duševného zdravia a pohody, sluchové postihnutie, tinitus, nepriaznivé perinatálne výsledky. Napokon treba dodať, že napriek zistenej súvislosti medzi hlukom zo železničnej a z leteckej dopravy a ischemickou chorobou srdca, v prípade týchto dvoch zdrojov hluku by bolo predčasné vyčísliť zvýšené riziko tejto choroby.

                     (5)

                     Smernica 2002/49/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

                     (6)

                     Opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného na základe článku 13 smernice 2002/49/ES,

               PRIJALA TÚTO SMERNICU:

            Článok 1
            Príloha III k smernici 2002/49/ES sa nahrádza znením v prílohe k tejto smernici.

            Článok 2

               1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 31. decembra 2021. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení.
               Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

               2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

            Článok 3
            Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

            Článok 4
            Táto smernica je určená členským štátom.

            V Bruseli 4. marca 2020

                  Za Komisiu

               Virginijus SINKEVIČIUS

                  člen Komisie

            (1)  Ú. v. ES L 189, 18.7.2002, s. 12.

            (2)  Usmernenia týkajúce sa environmentálneho hluku pre európsky región (Environmental Noise Guidelines for the European Region), Svetová zdravotnícka organizácia 2018, ISBN 978 92 890 5356 3.

            PRÍLOHA

                     „PRÍLOHA III
                     METÓDY POSUDZOVANIA ŠKODLIVÝCH ÚČINKOV
                     (uvedené v článku 6 ods. 3)
                     1.   Škála škodlivých účinkov

                     Na účely posudzovania škodlivých účinkov sa berú do úvahy tieto dôsledky:

                                 —

                                 ischemická choroba srdca (IHD) zodpovedajúca kódom BA40 až BA6Z medzinárodnej klasifikácie ICD-11 zavedenej Svetovou zdravotníckou organizáciou,

                                 —

                                 vysoká miera obťažovania hlukom (HA),

                                 —

                                 výrazné poruchy spánku (HSD).

                           2.   Výpočet miery škodlivých účinkov

                     Na výpočet miery škodlivých účinkov sa použije ktorýkoľvek z týchto parametrov:

                                 —

                                 relatívne riziko (RR) škodlivého účinku definované ako

                                 —

                                 absolútne riziko (AR) škodlivého účinku definované ako

                           2.1.   IHD

                     Na účely výpočtu RR sa vzhľadom na škodlivý účinok IHD a incidenciu i) použijú tieto vzťahy dávka – účinok:

                     pre hluk z cestnej dopravy.
                     2.2.   HA

                     Na účely výpočtu AR sa vzhľadom na škodlivý účinok HA použijú tieto vzťahy dávka – účinok:

                                 pre hluk z cestnej dopravy,

                                 pre hluk zo železničnej dopravy,

                                 pre hluk z leteckej dopravy.

                           2.3.   HSD

                     Na účely výpočtu AR sa vzhľadom na škodlivý účinok HSD použijú tieto vzťahy dávka – účinok:

                                 pre hluk z cestnej dopravy,

                                 pre hluk zo železničnej dopravy,

                                 pre hluk z leteckej dopravy.

                           3.   Posúdenie škodlivých účinkov

                     3.1.   V prípade každého zdroja hluku a škodlivého účinku sa vystavenie obyvateľstva posudzuje samostatne. Ak sú tí istí ľudia súčasne vystavení rôznym zdrojom hluku, vo všeobecnosti nemusí dochádzať ku kumulácii škodlivých účinkov. Tieto účinky však možno porovnať v záujme posúdenia individuálneho významu jednotlivých zdrojov hluku.
                     3.2.   Posúdenie týkajúce sa IHD

                     3.2.1.   Pokiaľ ide o IHD v súvislosti s hlukom zo železničnej a z leteckej dopravy, odhaduje sa, že obyvateľstvu vystavenému vyšším hladinám hluku Ldvn hrozí zvýšené riziko IHD, pričom presný počet prípadov IHD N nemožno vypočítať.
                     3.2.2.   Pokiaľ ide o IHD v súvislosti s hlukom z cestnej dopravy, pri výpočte podielu prípadov špecifických škodlivých účinkov prejavujúcich sa na obyvateľstve, ktoré je vystavené RR, sa vychádza z predpokladu, že ide o prípady, ku ktorým došlo v dôsledku environmentálneho hluku, pričom sa v prípade zdroja hluku x (cestná doprava), škodlivého účinku y (IHD) a incidencie i postupuje pomocou nasledujúceho vzorca:

                     kde:

                                 —

                                    PAFx,y
                                     atributabilná frakcia obyvateľstva,

                                 —

                                 súbor j hlukových pásiem tvoria jednotlivé pásma vyznačujúce sa rozsahom najviac 5 dB (napr.: 50 až 51 dB, 51 až 52 dB, 52 až 53 dB atď., alebo 50 až 54 dB, 55 až 59 dB, 60 až 64 dB atď.),

                                 —

                                    pj
                                     je podiel celkovej populácie P v posudzovanej oblasti, ktorý je vystavený hluku v rámci j-teho pásma expozície, ktoré súvisí s daným RR špecifického škodlivého účinku RRj,x,y
                                    . RRj,x,y
                                     sa vypočíta pomocou vzorcov opísaných v bode 2 tejto prílohy, a to s prihliadnutím na strednú hodnotu každého pásma hluku (napríklad: v závislosti od dostupnosti údajov s prihliadnutím na strednú hodnotu 50,5 dB v prípade pásma hluku v rozmedzí od 50 do 51 dB alebo na strednú hodnotu 52 dB v prípade pásma hluku v rozmedzí od 50 do 54 dB).

                           3.2.3.   Pokiaľ ide o IHD v súvislosti s hlukom z cestnej dopravy, celkový počet N prípadov IHD (t. j. ľudí postihnutých daným škodlivým účinkom y, počet atributabilných prípadov) v dôsledku pôsobenia daného zdroja x je potom:

                        Nx,y
                         = PAFx,y,i
                         * Iy
                         * P(vzorec 11)
                     v prípade cestnej dopravy.
                     kde:

                                 —

                                    PAFx,y,i
                                     sa vypočíta vzhľadom na incidenciu i,

                                 —

                                    -Iy je miera incidencie IHD v posudzovanej oblasti, ku ktorej možno dospieť na základe štatistických údajov o zdravotnej situácii v regióne alebo krajine, v ktorej sa nachádza daná oblasť,

                                 —

                                    P je celkový počet obyvateľov v posudzovanej oblasti (súčet počtu obyvateľov v rámci jednotlivých pásem hluku).

                           3.3.   Pokiaľ ide o HA a HSD v súvislosti s hlukom z cestnej, zo železničnej a z leteckej dopravy, celkový počet osôb N postihnutých daným škodlivým účinkom y
                         (počet atributabilných prípadov) v dôsledku pôsobenia zdroja x vzhľadom na každú kombináciu zdroja hluku x (cestný, železničný alebo letecký zdroj) a škodlivého účinku y (HA, HSD) je potom:

                     kde:

                                 —

                                    ARx,y
                                     je AR príslušného škodlivého účinku (HA, HSD) a vypočíta sa pomocou vzorcov uvedených v bode 2 tejto prílohy, a to s prihliadnutím na strednú hodnotu každého pásma hluku (napríklad: v závislosti od dostupnosti údajov s prihliadnutím na strednú hodnotu 50,5 dB v prípade pásma hluku v rozmedzí od 50 do 51 dB alebo na strednú hodnotu 52 dB v prípade pásma hluku v rozmedzí od 50 do 54 dB),

                                 —

                                    nj
                                     je počet ľudí, ktorí sú vystavení pôsobeniu j-teho pásma expozície.

                           4.   Budúce revízie

                     Vzťahy dávka – účinok zavedené budúcimi revíziami tejto prílohy sa budú týkať najmä:

                                 —

                                 vzťahu medzi obťažovaním a hladinou hluku Ldvn pre priemyselný hluk,

                                 —

                                 vzťahu medzi poruchami spánku a hladinou hluku Lnoc pre priemyselný hluk.

                           V prípade potreby by sa mohli predložiť informácie týkajúce sa špecifických vzťahov dávka – účinok týkajúce sa:

                                 —

                                 obydlí so špeciálnou izoláciou proti hluku v zmysle prílohy VI,

                                 —

                                 obydlia s tichou fasádou v zmysle prílohy VI,

                                 —

                                 rozličných podnebí/rozličných kultúr,

                                 —

                                 zraniteľných skupín obyvateľstva,

                                 —

                                 tónového priemyselného hluku,

                                 —

                                 impulzného priemyselného hluku a iných osobitných prípadov.

               “


title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/700 z 25. mája 2020, ktorou sa menia smernice (EÚ) 2016/797 a (EÚ) 2016/798, pokiaľ ide o predĺženie lehôt určených na ich transpozíciu (Text s významom pre EHP)

text:
                  27.5.2020

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 165/27

         SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2020/700
         z 25. mája 2020,
         ktorou sa menia smernice (EÚ) 2016/797 a (EÚ) 2016/798, pokiaľ ide o predĺženie lehôt určených na ich transpozíciu
         (Text s významom pre EHP)
         EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 91 ods. 1,
         so zreteľom na návrh Európskej komisie,
         po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
         po porade s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom,
         po porade s Výborom regiónov,
         konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),
         keďže:

                     (1)

                     V súlade s článkom 57 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/797 (2) a článkom 33 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/798 (3) mali členské štáty uviesť do účinnosti zákony, právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s príslušnými ustanoveniami uvedených smerníc do 16. júna 2019. Podľa článku 57 ods. 2 smernice (EÚ) 2016/797 a článku 33 ods. 2 smernice (EÚ) 2016/798 však členské štáty mali možnosť predĺžiť lehotu určenú na transpozíciu o jeden rok.

                     (2)

                     Sedemnásť členských štátov predložilo Komisii a Železničnej agentúre Európskej únie (ďalej len „agentúra“) oznámenie o predĺžení lehôt na transpozíciu smerníc (EÚ) 2016/797 a (EÚ) 2016/798 do 16. júna 2020.

                     (3)

                     V dôsledku mimoriadnej a nepredvídateľnej situácie spôsobenej výskytom ochorenia COVID-19 niektoré z týchto členských štátov majú ťažkosti pri dokončovaní legislatívnych prác v rámci daných lehôt určených na transpozíciu, a preto im hrozí ich nedodržanie. Takéto nedodržanie by mohlo spôsobiť právnu neistotu pre odvetvie železničnej dopravy, vnútroštátne orgány a agentúru, pokiaľ ide o právne predpisy, ktoré sa vzťahujú na bezpečnosť a interoperabilitu železníc. Neschopnosť niektorých členských štátov transponovať smernice (EÚ) 2016/797 a (EÚ) 2016/798 spôsobená výskytom ochorenia COVID-19 má nepriaznivé dôsledky pre odvetvie železničnej dopravy.

                     (4)

                     Je nevyhnutné poskytnúť odvetviu železničnej dopravy právnu zrozumiteľnosť a istotu tým, že sa v prípade potreby umožní členským štátom od 16. júna 2020 a počas obmedzeného obdobia naďalej uplatňovať smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/49/ES (4) a 2008/57/ES (5).

                     (5)

                     Keďže v konečnej fáze prijímania vnútroštátnych transpozičných opatrení smerníc (EÚ) 2016/797 a (EÚ) 2016/798 došlo k výskytu ochorenia COVID-19, členským štátom by sa na dokončenie procesu transpozície malo poskytnúť dodatočné obdobie.

                     (6)

                     Lehoty na transpozíciu smerníc (EÚ) 2016/797 a (EÚ) 2016/798 by sa mali predĺžiť do 31. októbra 2020. Dátum zrušenia smerníc 2004/49/ES a 2008/57/ES stanovený v článku 58 smernice (EÚ) 2016/797 a článku 34 smernice (EÚ) 2016/798 by sa mal zodpovedajúcim spôsobom upraviť.

                     (7)

                     Na základe smernice (EÚ) 2016/798 bolo prijatých niekoľko delegovaných aktov, ktoré zohľadňujú predchádzajúce lehoty na transpozíciu. Vzhľadom na súčasnú situáciu je potrebné uvedené delegované akty zosúladiť s novou lehotou na transpozíciu.

                     (8)

                     Vzhľadom na naliehavosť výnimočných okolností spôsobených výskytom ochorenia COVID-19 by sa mala uplatniť výnimka z osemtýždňovej lehoty uvedenej v článku 4 Protokolu č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, ktorý tvorí prílohu k Zmluve o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), Zmluve o fungovaní Európskej únie a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.

                     (9)

                     Keďže cieľ tejto smernice, a to zmeniť smernice (EÚ) 2016/797 a (EÚ) 2019/798 v dôsledku výskytu ochorenia COVID-19, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

                     (10)

                     Smernice (EÚ) 2016/797 a (EÚ) 2016/798 by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

                     (11)

                     S cieľom umožniť okamžité uplatňovanie opatrení stanovených v tejto smernici by táto smernica mala nadobudnúť účinnosť z dôvodu naliehavosti dňom nasledujúcim po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie,

               PRIJALI TÚTO SMERNICU:

            Článok 1
            Zmena smernice (EÚ) 2016/797
            Smernica (EÚ) 2016/797 sa mení takto:

                        1.

                        V článku 54 sa odsek 4 nahrádza takto:

                           „4.   Najneskôr od 16. júna 2019 agentúra vykonáva úlohy súvisiace s vydávaním povolení v súlade s článkami 21 a 24 a úlohy uvedené v článku 19 v súvislosti s oblasťami použitia v členských štátoch, ktoré agentúre a Komisii nepodali oznámenie v súlade s článkom 57 ods. 2. Odchylne od článkov 21 a 24 môžu vnútroštátne bezpečnostné orgány členských štátov, ktoré agentúre a Komisii podali oznámenie v súlade s článkom 57 ods. 2, naďalej vydávať povolenia v súlade so smernicou 2008/57/ES do 16. júna 2020. Odchylne od článkov 21 a 24 môžu vnútroštátne bezpečnostné orgány členských štátov, ktoré agentúre a Komisii podali oznámenie v súlade s článkom 57 ods. 2a, naďalej vydávať povolenia v súlade so smernicou 2008/57/ES do 31. októbra 2020.“

                        2.

                        V článku 57 sa vkladá tento odsek:

                           „2a.   Členské štáty, ktoré predĺžili lehotu určenú na transpozíciu v súlade s odsekom 2, ju môžu ďalej predĺžiť do 31. októbra 2020. Ich transpozičné opatrenia sa uplatňujú od uvedeného dátumu. Uvedené členské štáty to oznámia agentúre a Komisii do 29. mája 2020.“

                        3.

                        V článku 58 prvom odseku sa dátum „16. júna 2020“ nahrádza dátumom „31. októbra 2020“

            Článok 2
            Zmena smernice (EÚ) 2016/798
            Smernica (EÚ) 2016/798 sa mení takto:

                        1.

                        Vkladá sa tento článok:

                           „Článok 6a

                           Zosúladenie CSM s revidovanými lehotami
                           Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 27 s cieľom zosúladiť dátumy uplatňovania delegovaných aktov prijatých podľa článku 6 ods. 6 s lehotou na transpozíciu stanovenou v článku 33 ods. 2a. Postup stanovený v článku 27a sa uplatňuje na delegované akty prijaté podľa tohto článku.“

                        2.

                        V článku 27 sa dopĺňa tento odsek:

                           „7.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 6a sa Komisii udeľuje od 28. mája 2020 do 31. októbra 2020.“

                        3.

                        Vkladá sa tento článok:

                           „Článok 27a

                           Postup pre naliehavé prípady

                              1.   Delegované akty prijaté podľa tohto článku nadobúdajú účinnosť okamžite a uplatňujú sa, pokiaľ voči nim nie je v súlade s odsekom 2 vznesená námietka. V oznámení delegovaného aktu Európskemu parlamentu a Rade sa uvedú dôvody použitia postupu pre naliehavé prípady.

                              2.   Európsky parlament alebo Rada môžu vzniesť voči delegovanému aktu námietku v súlade s postupom uvedeným v článku 27 ods. 6. V takom prípade Komisia okamžite po oznámení rozhodnutia Európskeho parlamentu alebo Rady vzniesť námietku akt zruší.“

                        4.

                        V článku 31 sa odsek 3 nahrádza takto:

                           „3.   Najneskôr od 16. júna 2019 agentúra vykonáva úlohy súvisiace s certifikáciou v súlade s článkom 10 v súvislosti s oblasťami prevádzky v členských štátoch, ktoré agentúre alebo Komisii nepodali oznámenie v súlade s článkom 33 ods. 2. Odchylne od článku 10 môžu vnútroštátne bezpečnostné orgány členských štátov, ktoré agentúre a Komisii podali oznámenie v súlade s článkom 33 ods. 2, naďalej vydávať osvedčenia v súlade so smernicou 2004/49/ES do 16. júna 2020. Odchylne od článku 10 môžu vnútroštátne bezpečnostné orgány členských štátov, ktoré agentúre a Komisii podali oznámenie v súlade s článkom 33 ods. 2a, naďalej vydávať osvedčenia v súlade so smernicou 2004/49/ES do 31. októbra 2020.“

                        5.

                        V článku 33 sa vkladá tento odsek:

                           „2a.   Členské štáty, ktoré predĺžili lehotu určenú na transpozíciu v súlade s odsekom 2, ju môžu ďalej predĺžiť do 31. októbra 2020. Ich transpozičné opatrenia sa uplatňujú od uvedeného dátumu. Uvedené členské štáty to oznámia agentúre a Komisii do 29. mája 2020.“

                        6.

                        V článku 34 prvom odseku sa dátum „16. júna 2020“ nahrádza dátumom „31. októbra 2020“

            Článok 3
            Táto smernica nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

            Článok 4
            Táto smernica je určená členským štátom.

            V Bruseli 25. mája 2020

                  Za Európsky parlament

                  predseda

               D. M. SASSOLI

                  Za Radu

                  predsedníčka

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Pozícia Európskeho parlamentu z 15. mája 2020 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 25. mája 2020.

            (2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/797 z 11. mája 2016 o interoperabilite železničného systému v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2016, s. 44).

            (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/798 z 11. mája 2016 o bezpečnosti železníc (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2016, s. 102).

            (4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/49/ES z 29. apríla 2004 o bezpečnosti železníc Spoločenstva a o zmene a doplnení smernice Rady 95/18/ES o udeľovaní licencií železničným podnikom a smernici 2001/14/ES o prideľovaní kapacity železničnej infraštruktúry, vyberaní poplatkov za používanie železničnej infraštruktúry a bezpečnostnej certifikácii (smernica o bezpečnosti železníc) (Ú. v. EÚ L 164, 30.4.2004, s. 44).

            (5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/57/ES zo 17. júna 2008 o interoperabilite systému železníc v Spoločenstve (Ú. v. EÚ L 191, 18.7.2008, s. 1).


title: Smernica Rady (EÚ) 2020/876 z 24. júna 2020, ktorou sa mení smernica 2011/16/EÚ s cieľom riešiť naliehavú potrebu odkladu určitých lehôt na podávanie a výmenu informácií v oblasti daní v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19

text:
                  26.6.2020

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 204/46

         SMERNICA RADY (EÚ) 2020/876
         z 24. júna 2020,
         ktorou sa mení smernica 2011/16/EÚ s cieľom riešiť naliehavú potrebu odkladu určitých lehôt na podávanie a výmenu informácií v oblasti daní v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 113 a 115,
         so zreteľom na návrh Európskej komisie,
         po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
         so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),
         so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),
         konajúc v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom,
         keďže:

                     (1)

                     Vážne riziká pre verejné zdravie a ďalšie prekážky spôsobené pandémiou ochorenia COVID-19, ako aj opatrenia na obmedzenie pohybu uložené členskými štátmi s cieľom pomôcť pri zvládaní pandémie výrazným spôsobom narúšajú schopnosť podnikov a daňových orgánov členských štátov plniť si niektoré povinnosti podľa smernice Rady 2011/16/EÚ (3).

                     (2)

                     Viaceré členské štáty a osoby zodpovedné za oznamovanie informácií príslušným orgánom členských štátov podľa smernice 2011/16/EÚ požiadali o odklad určitých lehôt stanovených v uvedenej smernici. Tieto lehoty sa týkajú automatickej výmeny informácií o finančných účtoch, ktorých príjemcovia sú daňovými rezidentmi v inom členskom štáte a o cezhraničných opatreniach podliehajúcich oznamovaniu, ktoré obsahujú aspoň jeden z charakteristických znakov uvedených v prílohe IV k smernici 2011/16/EÚ (ďalej len „cezhraničné opatrenia podliehajúce oznamovaniu“).

                     (3)

                     Vážne narušenie, ktoré spôsobila pandémia ochorenia COVID-19 v činnosti mnohých finančných inštitúcií a osôb, ktoré sú zodpovedné za oznamovanie cezhraničných opatrení podliehajúcich oznamovaniu, bráni včasnému splneniu ich oznamovacích povinností podľa smernice 2011/16/EÚ. Finančné inštitúcie sú v súčasnosti postavené pred naliehavé úlohy týkajúce sa pandémie ochorenia COVID-19.

                     (4)

                     Okrem toho finančné inštitúcie a osoby zodpovedné za oznamovanie čelia vážnym narušeniam spojeným s výkonom práce, a to najmä v dôsledku práce na diaľku, keďže vo väčšine členských štátov platia opatrenia na obmedzenie pohybu. Rovnako negatívne je ovplyvnená aj schopnosť daňových orgánov členských štátov zhromažďovať a spracúvať tieto údaje.

                     (5)

                     Táto situácia si vyžaduje naliehavú a v maximálne možnej miere koordinovanú reakciu v rámci Únie. Na tento účel je potrebné umožniť členským štátom odložiť lehotu na výmenu informácií o finančných účtoch, ktorých príjemcovia sú daňovými rezidentmi v inom členskom štáte, aby členské štáty mohli upraviť svoje vnútroštátne lehoty na podávanie takýchto informácií zo strany oznamujúcich finančných inštitúcií. Členské štáty by navyše mali mať možnosť odložiť lehoty na podávanie a výmenu informácií o cezhraničných opatreniach podliehajúcich oznamovaniu.

                     (6)

                     Cieľom odkladu lehôt (ďalej len „odklad“) je riešenie výnimočnej situácie a nemala by sa ním narušiť zavedená štruktúra alebo fungovanie smernice 2011/16/EÚ. V dôsledku toho je potrebné, aby bol tento odklad obmedzený a zostal úmerný praktickým ťažkostiam spôsobeným pandémiou ochorenia COVID-19 pri podávaní a výmene informácií.

                     (7)

                     Vzhľadom na súčasnú neistotu týkajúcu sa vývoja pandémie ochorenia COVID-19, ako aj skutočnosť, že okolnosti, ktorými sa odôvodňuje prijatie tejto smernice, by mohli existovať aj naďalej, je vhodné ustanoviť možnosť jedného dobrovoľného ďalšieho predĺženia obdobia odkladu. K takémuto predĺženiu by malo dôjsť len za predpokladu, že sa splnia podmienky stanovené v tejto smernici.

                     (8)

                     Vzhľadom na výrazný vplyv narušenia hospodárstva, ktorý spôsobilo šírenie pandémie ochorenia COVID-19, pokiaľ ide o rozpočty, ľudské zdroje a fungovanie daňových orgánov členských štátov, by sa Rada mala splnomocniť, aby na návrh Komisie jednomyseľne rozhodla o ďalšom predĺžení obdobia odkladu.

                     (9)

                     Žiadny odklad by nemal ovplyvniť základné prvky povinnosti spočívajúcej v oznamovaní a výmene informácií podľa smernice 2011/16/EÚ a mal by zabezpečiť, aby žiadna takáto informácia, ktorá by sa počas odkladu stala podliehajúcou oznamovaniu, nezostala neoznámená alebo neposkytnutá.

                     (10)

                     Vzhľadom na naliehavosť v dôsledku výnimočných okolností spôsobených šírením pandémie ochorenia COVID-19, súvisiacu krízu v oblasti verejného zdravia a jej sociálne a hospodárske dôsledky sa považuje za vhodné uplatniť výnimku z osemtýždňovej lehoty uvedenej v článku 4 Protokolu č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii, Zmluve o fungovaní Európskej únie a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.

                     (11)

                     Smernica 2011/16/EÚ by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

                     (12)

                     Vzhľadom na to, že členské štáty musia konať vo veľmi krátkom čase, aby vykonali odklad lehôt, ktoré by sa inak stali podľa smernice 2011/16/EÚ uplatniteľnými, táto smernica by mala nadobudnúť účinnosť čo najskôr,

               PRIJALA TÚTO SMERNICU:

            Článok 1
            Do smernice 2011/16/EÚ sa vkladajú tieto články:

                  „Článok 27a
                  Dobrovoľný odklad lehôt v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19

                     1.   Bez ohľadu na lehoty na podávanie informácií o cezhraničných opatreniach podliehajúcich oznamovaniu stanovené v článku 8ab ods. 12 môžu členské štáty prijať potrebné opatrenia, aby umožnili sprostredkovateľom a príslušným daňovníkom podať do 28. februára 2021 informácie o cezhraničných opatreniach podliehajúcich oznamovaniu, v súvislosti s ktorými sa prvý krok vykonal medzi 25. júnom 2018 a 30. júnom 2020.

                     2.   Ak členské štáty využijú možnosť uvedenú v odseku 1, prijmú tiež potrebné opatrenia, aby umožnili nasledovné:

                                 a)

                                 bez ohľadu na článok 8ab ods. 18 sa prvé informácie oznámia do 30. apríla 2021;

                                 b)

                                 obdobie 30 dní na podávanie informácií uvedené v článku 8ab ods. 1 a 7 začne do 1. januára 2021, pričom:

                                             i)

                                             cezhraničné opatrenie podliehajúce oznamovaniu sa sprístupní na vykonanie alebo je pripravené na vykonanie, alebo sa prvý krok v jeho vykonaní uskutočnil medzi 1. júlom 2020 a 31. decembrom 2020, alebo

                                             ii)

                                             sprostredkovatelia v zmysle článku 3 bodu 21 druhého odseku poskytli priamo alebo prostredníctvom iných osôb pomoc, podporu alebo poradenstvo medzi 1. júlom 2020 a 31. decembrom 2020;

                                 c)

                                 v prípade opatrení určených pre trh predloží sprostredkovateľ prvú pravidelnú správu v súlade s článkom 8ab ods. 2 do 30. apríla 2021.

                     3.   Bez ohľadu na lehotu stanovenú v článku 8 ods. 6 písm. b) môžu členské štáty prijať potrebné opatrenia s cieľom umožniť, aby sa oznámenie informácií uvedených v článku 8 ods. 3a, ktoré sa týkajú kalendárneho roka 2019 alebo iného primeraného oznamovacieho obdobia, uskutočnilo do 12 mesiacov od konca kalendárneho roka 2019 alebo iného primeraného oznamovacieho obdobia.

                  Článok 27b
                  Predĺženie obdobia odkladu

                     1.   Rada, konajúc jednomyseľne, môže na návrh Komisie prijať vykonávajúce rozhodnutie s cieľom predĺžiť obdobie odkladu lehôt stanovených v článku 27a o tri mesiace za predpokladu, že vážne riziká pre verejné zdravie, prekážky a narušenie hospodárstva spôsobené pandémiou ochorenia COVID-19 naďalej existujú a členské štáty uplatňujú opatrenia na obmedzenie pohybu.

                     2.   Návrh vykonávacieho rozhodnutia Rady sa predloží Rade najmenej jeden mesiac pred uplynutím príslušných lehôt.“

            Článok 2
            Táto smernica nadobúda účinnosť dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

            Článok 3
            Táto smernica je určená členským štátom.

            V Bruseli 24. júna 2020

                  Za Radu

                  predsedníčka

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Stanovisko z 19. júna 2020 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

            (2)  Stanovisko zo 14. júna 2020 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

            (3)  Smernica Rady 2011/16/EÚ z 15. februára 2011 o administratívnej spolupráci v oblasti daní a zrušení smernice 77/799/EHS (Ú. v. EÚ L 64, 11.3.2011, s. 1).