title: Smernica Komisie 2006/45/ES zo  16. mája 2006 , ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/414/EHS, pokiaľ ide o špecifikáciu účinnej látky propoxykarbazón   (Text s významom pre EHP)

text:
               18.5.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 130/27

      SMERNICA KOMISIE 2006/45/ES
   zo 16. mája 2006,
   ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/414/EHS, pokiaľ ide o špecifikáciu účinnej látky propoxykarbazón
   (Text s významom pre EHP)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na smernicu Rady 91/414/EHS z 15. júla 1991 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (1), a najmä na druhý pododsek jej článku 6 ods. 1,
   keďže:

               (1)

               Smernicou Komisie 2003/119/ES (2) bol propoxykarbazón zahrnutý ako účinná látka do prílohy I k smernici 91/414/EHS.

               (2)

               Pri žiadosti o zaradenie propoxykarbazónu do zoznamu jeho výrobca, spoločnosť Bayer CropScience, zaslal špecifikáciu založenú na malovýrobe. Pre veľkovýrobu teraz spoločnosť zamýšľa upraviť špecifikáciu vzhľadom na čistotu. Spoločnosť predložila údaje, aby ukázala, že upravená špecifikácia spĺňa požiadavky na zaradenie do zoznamu.

               (3)

               Nemecko zhodnotilo informácie a údaje, ktoré spoločnosť predložila. V júli 2005 spoločnosť informovala Komisiu, že dospela k názoru, že upravená špecifikácia nespôsobuje žiadne riziká okrem tých, ktoré už boli zohľadnené v zápise pre propoxykarbazón v prílohe I k smernici 91/414/EHS a v revíznej správe Komisie o tejto látke.

               (4)

               Preto je odôvodnené upraviť špecifikáciu propoxykarbazónu.

               (5)

               Preto je vhodné zmeniť a doplniť smernicu 91/414/EHS zodpovedajúcim spôsobom.

               (6)

               Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

         PRIJALA TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Príloha I k smernici 91/414/EHS sa mení a dopĺňa tak, ako je stanovené v prílohe k tejto smernici.
   Článok 2
   Členské štáty prijmú a uverejnia najneskôr do 18. septembra 2006 zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Členské štáty bezodkladne oznámia Komisii znenie týchto ustanovení a tabuľku zhody týchto ustanovení a tejto smernice.
   Tieto ustanovenia sa uplatňujú od 19. septembra 2006.
   Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
   Článok 3
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 4
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Bruseli 16. mája 2006

            Za Komisiu

         Markos KYPRIANOU

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 230, 19.8.1991, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2006/39/ES (Ú. v. EÚ L 104, 13.4.2006, s. 30).

      (2)  Ú. v. EÚ L 325, 12.12.2003, s. 41.

      PRÍLOHA
      V prílohe I k smernici 91/414/EHS sa riadok 77 nahrádza takto:

                     „77

                     Propoxykarbazón
                     CAS č. 145026-81-9
                     CIPAC č. 655

                     2-(4,5-dihydro-4-metyl-5-oxo-3-propoxy-1H-1,2,4-triazol-1-yl) karboxamidosulfonyl metylesteru kyseliny benzoovej

                     ≥ 950 g/kg (vyjadrený ako sodná soľ propoxykarbazónu)

                     1. apríla 2004

                     31. marca 2014

                     Možno povoliť len použitie ako herbicíd.
                     Na uplatňovanie jednotných zásad prílohy VI sa zohľadňujú závery revíznej správy pre propoxykarbazón, najmä jej dodatkov I a II, v konečnom znení Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat z 3. októbra 2003. Pri tomto celkovom hodnotení členské štáty:

                                 —

                                 by mali venovať osobitnú pozornosť možnému znečisteniu podzemnej vody propoxykarbazónom a jeho metabolitmi, ak sa účinná látka používa v regiónoch s citlivými pôdnymi a/alebo klimatickými podmienkami,

                                 —

                                 by mali venovať osobitnú pozornosť ochrane vodných ekosystémov, najmä vodnému rastlinstvu.

                           Ak je to vhodné, mali by sa uplatňovať opatrenia na zmiernenie rizika.“


title: Smernica Komisie z 25. júla 1975, ktorou sa uvádzanie osiva lipnice lúčnej (Poa pratensis L.) na trh obmedzuje na osivo, ktoré bolo úradne uznané ako základné osivo alebo certifikované osivo

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31975L0502

Úradný vestník L 228 , 29/08/1975 S. 0026 - 0026 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 6 S. 0151  Grécke špeciálne vydanie: Kapitola 03 Zväzok 13 S. 0134  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 6 S. 0151

		Smernica Komisiez 25. júla 1975,ktorou sa uvádzanie osiva lipnice lúčnej (Poa pratensis L.) na trh obmedzuje na osivo, ktoré bolo úradne uznané ako "základné osivo" alebo "certifikované osivo"(75/502/EHS)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady zo 14. júna 1966 o uvádzaní osiva krmovín na trh [1], naposledy zmenenú a doplnenú smernicou Rady z 11. decembra 1973 [2], najmä na článok 3 ods. 3;keďže uvedená smernica povoľuje uvádzať na trh základné, certifikované a obchodné osivo lipnice lúčnej (Poa pratensis L.);keďže článok 3 ods. 3 uvedenej smernice oprávňuje Komisiu zakázať uvádzať na trh osivo krmovín, ktoré nebolo úradne uznané ako "základné osivo" alebo "certifikované osivo";keďže členské štáty v súčasnej dobe produkujú dostatočné množstvo základného a certifikovaného osiva na uspokojenie dopytu po osive lipnice lúčnej v spoločenstve;keďže je preto vhodné aj naďalej nepovoľovať uvádzanie obchodného osiva lipnice lúčnej na trh po spotrebovaní zásob zo súčasnej produkcie;keďže opatrenia ustanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre osivá a množiteľský materiál pre poľnohospodárstvo, záhradníctvo a lesníctvo,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Členské štáty ustanovujú, že od 1. júla 1976 už nie je povolené uvádzať na trh osivo lipnice lúčnej (Poa pratensis L.), ktoré nebolo úradne uznané ako základné osivo alebo certifikované osivo.Článok 2Členské štáty prijmú s účinnosťou najneskôr od 1. júla 1976 zákony, iné právne predpisy alebo správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou.Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Článok 3Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 25. júla 1975Za KomisiuP. J. Lardinoisčlen Komisie[1] Ú. v. ES 125, 11.7.1966, s. 2298/66.[2] Ú. v. ES L 356, 27.12.1973, s. 79.--------------------------------------------------


title: Council Directive 92/36/EEC of 29 April 1992 amending, with regard to African horse sickness, Directive 90/426/EEC on animal health conditions governing the movement and import from third countries of equidae

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31992L0036

Úradný vestník L 157 , 10/06/1992 S. 0028 - 0029 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 42 S. 0135  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 42 S. 0135

		Smernica Rady 92/36/EHSz 29. apríla 1992,ktorou sa mení a dopĺňa vzhľadom na africký mor koní smernica 90/426/EHS o veterinárnych podmienkach zvierat čeľade koňovitých (equidae) pri ich preprave a dovoze z tretích krajínRADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 43,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [2],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [3],keďže smernica 90/426/EHS [4] stanovuje veterinárne podmienky zvierat čeľade koňovitých (equidae) pri ich preprave a dovoze z tretích krajín; keďže uvedená smernica vyznačuje hranice územia infikovaného africkým morom koní a pravidlá uplatniteľné na členské štáty, ktoré nie sú bez výskytu tejto choroby;keďže smernica 92/35/EHS [5] stanovila pravidlá kontroly; keďže smernica 90/426/EHS sa musí príslušne zmeniť a doplniť, tak aby sa zohľadnili uvedené ustanovenia,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Článok 5 smernice 90/426/EHS sa nahrádza takto:"Článok 51. Členský štát, v ktorom sa vyskytol africký mor koní v zmysle článku 2 písm. f), môže expedovať zvieratá čeľade koňovitých (equidae) z tej časti svojho územia, ktorá sa považuje za infikovanú v zmysle odseku 2 tohto článku iba za podmienok stanovených v odseku 3 tohto článku.2. a) Určitá časť územia členského štátu sa považuje za infikovanú africkým morom koní, ak:- klinické, sérologické (u nevakcinovaných zvierat) a/alebo epidemiologické dôkazy odhalili prítomnosť afrického moru koní v predchádzajúcich dvoch rokoch alebo- vakcinácia proti africkému moru koní bola v priebehu posledných 12 mesiacov vykonaná.b) Časť územia považovaná za infikovanú africkým morom koní musí prinajmenšom zahŕňať:- ochranné pásmo s polomerom najmenej 100 km okolo každého centra infekcie,- pásmo pozorovania siahajúce najmenej 50 km za ochranné pásmo, v ktorom nebola v posledných 12 mesiacoch vykonaná žiadna vakcinácia.c) Pravidlá, ktorými sa riadia opatrenia na boj proti chorobám, týkajúce sa území a pásiem uvedených v písmenách a) a b), a príslušné výnimky sú špecifikované v smernici 92/35/EHS [6]d) Všetky vakcinované zvieratá čeľade koňovitých nachádzajúce sa v ochrannom pásme musia byť registrované a identifikované v súlade s článkom 6 ods. 1 smernice 92/35/EHS.Identifikačný doklad a/alebo zdravotný certifikát sú opatrené jasným odkazom na takúto vakcináciu.3. Členský štát môže expedovať z územia uvedeného v odseku 2 písm. b) iba zvieratá čeľade koňovitých, ktoré spĺňajú tieto požiadavky:a) musia sa expedovať iba počas určitých období roka so zreteľom na aktivitu vektorového hmyzu, ktoré sa majú určiť v súlade s postupom ustanoveným v článku 25;b) nesmú vykazovať žiadne klinické príznaky afrického moru koní v deň prehliadky uvedenej v článku 4 ods. 1;c) - ak neboli vakcinované proti africkému moru koní, museli byť podrobené a reagovať pritom negatívne na komplement fixačného testu na africký mor koní, tak ako je to opísané v prílohe D, a to dvakrát, pričom medzi týmito dvoma testmi uplynul interval 21 až 30 dní a druhý test musel byť vykonaný počas 10 dní pred expedovaním,- ak boli vakcinované, nesmeli byť podrobené vakcinácii počas predchádzajúcich dvoch mesiacov a museli byť podrobené fixačnému testu opísanému v prílohe D v uvedených intervaloch bez toho, aby bol zazname naný nárast počtu protilátok. Komisia môže v súlade s postupom ustanoveným v článku 24 na základe stanoviska Vedeckého veterinárneho výboru uznať aj iné metódy monitorovania;d) museli byť držané v karanténnej stanici počas obdobia najmenej 40 dní pred expedovaním;e) museli byť chránené pred vektorovým hmyzom počas obdobia karantény a počas prepravy z karanténnej stanice na miesto odoslania."Článok 2Na účely tejto smernice sa naďalej uplatňujú rozhodnutia Komisie 90/552/EHS [7], 90/553/EHS [8], 91/93/EHS [9] a 92/101/EHS [10].V súlade s postupom ustanoveným v článku 19 smernice 92/35/EHS môžu byť uvedené rozhodnutia zmenené a doplnené s cieľom upraviť ich pôsobnosť na ustanovenia tejto smernice alebo s cieľom ich budúcich úprav vzhľadom na vedecký a technický rozvoj.Článok 3Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 31. decembra 1992. Bezodkladne o tom budú informovať Komisiu.Keď členské štáty prijmú tieto opatrenia, uvedú v nich odkaz na túto smernicu alebo ich takýto odkaz bude sprevádzať pri príležitosti ich úradného uverejnenia. Metodiku týchto odkazov ustanovia členské štáty.Článok 4Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Luxemburgu 29. apríla 1992Za RadupredsedaArlindo Marques Cunha[1] Ú. v. ES C 312, 3.12.1991, s. 17.[2] Stanovisko doručené 10. apríla 1992 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).[3] Stanovisko doručené 22. apríla 1992 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).[4] Ú. v. ES L 224, 18.8.1990, s. 42.[5] Ú. v. ES L 157, 10.6.1992, s. 19.[6] Ú. v. ES L 157, 10.6.1992, s. 19.[7] Rozhodnutie Komisie 90/552/EHS z 9. novembra 1990, ktorým sa stanovujú hranice územia infikovaného africkým morom koní (Ú. v. ES L 313, 13.11.1990, s. 38). Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 91/645/EHS (Ú. v. ES L 349, 18.12.1991, s. 43).[8] Rozhodnutie Komisie 90/553/EHS z 9. novembra 1990, ktorým sa zavádza identifikačné označovanie koní vakcinovaných proti africkému moru koní (Ú. v. ES L 313, 13.11.1990, s. 40).[9] Rozhodnutie Komisie 91/93/EHS z 11. februára 1991, ktorým sa stanovuje obdobie jedného roka, počas ktorého môže Portugalsko expedovať určité zvieratá čeľade koňovitých (equidae) z časti svojho územia považovaného za infikované africkým morom koní (Ú. v. ES L 50, 23.2.1991, s. 27).[10] Rozhodnutie Komisie 92/101/EHS z 28. januára 1992, ktorým sa stanovuje obdobie jedného roka, počas ktorého môže Španielsko expedovať určité zvieratá čeľade koňovitých (equidae) z časti svojho územia považovaného za infikované africkým morom koní (Ú. v. ES L 39, 15.2.1992, s. 46).--------------------------------------------------


Dôležité právne oznámenie

|

31996L0012

Smernica Komisie 96/12/ES z 8. marca 1996, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/414/EHS o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trhText s významom pre EHP

Úradný vestník L 065 , 15/03/1996 S. 0020 - 0037 CS.ES Kapitola 3 Zväzok 18 S. 471  - 488 ET.ES Kapitola 3 Zväzok 18 S. 471  - 488 HU.ES Kapitola 3 Zväzok 18 S. 471  - 488 LT.ES Kapitola 3 Zväzok 18 S. 471  - 488 LV.ES Kapitola 3 Zväzok 18 S. 471  - 488 MT.ES Kapitola 3 Zväzok 18 S. 471  - 488 PL.ES Kapitola 3 Zväzok 18 S. 471  - 488 SK.ES Kapitola 3 Zväzok 18 S. 471  - 488 SL.ES Kapitola 3 Zväzok 18 S. 471  - 488

		Smernica Komisie 96/12/ESz 8. marca 1996,ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/414/EHS o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh(Text s významom pre EHP)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady 91/414/EHS z 15. júla 1991 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh [1], naposledy zmenenú a doplnenú smernicou Komisie 95/36/ES [2], najmä na jej článok 18 (2),keďže prílohy II a III smernice 91/414/EHS stanovili požiadavky na dokumentáciu, predkladanú žiadateľmi o zaradenie účinnej látky do prílohy I uvedenej smernice a o povolenie prípravku na ochranu rastlín;keďže je potrebné pre žiadateľov v prílohách II a III smernice 91/414/EHS čo najpresnejšie uviesť všetky podrobnosti o požadovaných informáciách, napr. okolnosti, podmienky a technické protokoly, podľa ktorých sa niektoré údaje majú pripraviť; keďže tieto ustanovenia by sa mali zaviesť, akonáhle budú dostupné, aby sa žiadateľom umožnilo využiť ich pri príprave svojich dokumentov;keďže je teraz možné zaviesť vyššiu presnosť ohľadne požiadaviek na údaje týkajúce sa ekotoxikologických štúdií o účinných látkach stanovených v časti A bod 8 prílohy II smernice 91/414/EHS;keďže je teraz možné zaviesť vyššiu presnosť ohľadne požiadaviek na údaje týkajúce ekotoxikologických štúdií o prípravku na ochranu rastlín stanovených v časti A bod 10 prílohy III smernice 91/414/EHS;keďže opatrenia stanovené touto smernicou sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre ochranu rastlín,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Smernica 91/414/EHS sa mení a dopĺňa takto:1. v časti A prílohy II sa bod 8 "Ekotoxikologické štúdie o účinnej látke" nahrádza prílohou I tejto smernice;2. v časti A prílohy III sa bod 10 "Ekotoxikologické štúdie" a 11 "Zhrnutie a vyhodnotenie bodov 9 a 10" nahrádza prílohou II tejto smernice.Článok 2Členské štáty uvedú do platnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia a potrebné na zosúladenie s touto smernicou do 31. marca 1997. Bezodkladne o tom upovedomia Komisiu.Keď členské štáty prijmú tieto opatrenia, uvedú v nich odkaz na túto smernicu alebo ich takýto odkaz bude sprevádzať pri príležitosti ich úradného uverejnenia. Členské štáty prijmú postup pre taký odkaz.Článok 3Táto smernica nadobúda účinnosť 1. apríla 1996.Článok 4Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 8. marca 1996Za KomisiuRitt Bjerregaardčlen Komisie[1] Ú. v. ES L, 230, 19.8.1991, s. 1.[2] Ú. v. ES L, 172, 22.7.1995, s. 8.--------------------------------------------------PRÍLOHA I"8. EKOTOXIKOLOGICKÉ ŠTÚDIEÚvodi) Poskytované informácie, spolu s informáciami o jednom alebo viacerých prípravkoch, ktoré obsahujú účinnú látku, musia byť dostatočné na to, aby dovoľovali posúdiť účinky na necieľové druhy (flóra a fauna), pri ktorých je pravdepodobné riziko ich vystavenia pôsobeniu účinnej látky, jej metabolitov, produktov degradácie a reakcií, keď sú environmentálne významné. Účinok môže byť dôsledkom jednorazového, dlhodobého alebo opakovaného pôsobenia a môže byť vratný alebo nevratný.ii) Najmä poskytované informácie o účinnej látke, spolu s inými relevantnými informáciami a poskytované informácie o jednom alebo viacerých prípravkoch, ktoré ju obsahujú, by mali byť dostatočné, na:- rozhodnutie, či účinnú látku možno zaradiť do prílohy I,- špecifikovanie vhodných podmienok alebo obmedzení spojených s každým zaradením do prílohy I,- vyhodnotenie prípadných krátkodobých a dlhodobých rizík pre necieľové druhy, populácie, spoločenstvá a procesy,- zatriedenie účinnej látky z hľadiska jej nebezpečnosti,- špecifikovanie preventívnych opatrení, potrebných na ochranu necieľových druhov a- určenie symbolov nebezpečnosti, indikátorov nebezpečenstva a príslušných výstražných a bezpečnostných textov na ochranu životného prostredia, ktoré sa uvedú na obaloch (kontajneroch).iii) Potrebné je uvádzať všetky do úvahy prichádzajúce nepriaznivé účinky, zistené počas rutinných ekotoxikologických prieskumov a podľa požiadaviek príslušných orgánov vykonať a doložiť také doplňujúce štúdie, ktoré môžu byť potrebné na vyšetrenie pravdepodobných mechanizmov a posúdenie významnosti týchto účinkov. Uviesť sa musia všetky dostupné biologické údaje a informácie, ktoré sú významné pre posúdenie ekotoxikologického profilu účinnej látky.iv) Informácie o stave a správaní v životnom prostredí, vypracované a predložené v súlade s bodmi 7.1 až 7.4 a o zvyškových hladinách v rastlinách, vypracované a predložené v súlade s bodom 6, sú najdôležitejšími informáciami pre posúdenie účinku na necieľové druhy, lebo spolu s informáciami o charaktere prípravku a spôsobe jeho použitia definujú charakter a rozsah potenciálnej expozície. Toxikokinetické a toxikologické štúdie a informácie predkladané v súlade s bodmi 5.1 až 5.8 poskytujú základné informácie o účinkoch toxicity na stavovce a súvisiacich mechanizmoch.v) Keď to má význam, treba navrhnúť skúšky a dáta analyzovať s využitím vhodných štatistických metód. Mali by sa uvádzať všetky podrobnosti štatistickej analýzy (napr. všetky bodové odhady by mali byť uvedené s intervalmi spoľahlivosti, namiesto konštatovania významné/nevýznamné by sa mali uvádzať presné hodnoty p).Skúšobná látkavi) Uviesť sa musí podrobný opis (špecifikácia) použitého materiálu podľa bodu 1.11. Keď boli skúšky vykonané s použitím účinnej látky, použitý materiál by mal mať tú istú špecifikáciu ako materiál, ktorý bude použitý na výrobu povoľovaných prípravkov s výnimkou, keď sa používa označený rádioaktívny materiál.vii) Keď sa robia štúdie s použitím účinnej látky vyrobenej v laboratóriu alebo v systéme skúšobnej prevádzky, musia sa zopakovať s použitím účinnej látky priemyselným spôsobom, pokiaľ nemožno potvrdiť, že použitý skúšobný materiál na účely ekotoxikologického skúšania a posúdenia je v podstate ten istý. V prípadoch neistoty sa musia predložiť vhodné preklenovacie štúdie, ktoré poslúžia ako podklad pre rozhodovanie o možnej potrebe opakovania štúdií.viii) V prípade štúdií, pri ktorých dávkovanie trvá dlhšiu dobu, treba uprednostňovať dávkovanie s použitím jednej šarže účinnej látky, ak to umožňuje jej stabilita.Vždy, keď je súčasťou štúdie použitie rozličných dávok, musí sa uviesť vzťah medzi dávkou a jej nepriaznivým účinkom.ix) Pri všetkých štúdiách dávkovania sa musí uvádzať dosiahnutá priemerná dávka, keď je to možné, aj vrátane dávky v mg/kg telesnej hmotnosti. Keď sa skúšobná zmes dávkuje cestou potravy, musí byť v potrave rozdelená rovnomerne.x) Môže byť potrebné vykonanie samostatných štúdií pre metabolity, produkty degradácie alebo reakcií, keď tieto produkty môžu predstavovať významné riziko pre necieľové organizmy a keď ich účinky nemožno vyhodnotiť z výsledkov vzťahujúcich sa na účinnú látku, ktoré sú k dispozícii. Skôr ako sa také štúdie vykonajú, zvážia sa informácie z bodov 5, 6 a 7.Skúšobné organizmyxi) Na uľahčenie posúdenia významnosti získaných výsledkov skúšok, vrátane odhadu intrinzickej toxicity a faktorov, ktoré toxicitu ovplyvňujú, by sa pri rozličných špecifikovaných skúškach toxicity mal podľa možnosti využívať vždy rovnaký kmeň (alebo registrovaný pôvod) príslušného druhu.8.1. Účinky na vtáctvo8.1.1. Akútna orálna toxicitaÚčel skúškySkúška by podľa možnosti mala poskytnúť hodnoty LD50 prahovú smrteľnú dávku, časové priebehy reakcie a zotavenia, a hladiny bez pozorovateľného účinku (NOEL) a musí zahrňovať relevantné makroskopické patologické nálezy.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeMožné účinky účinnej látky na vtáctvo sa musia skúmať, ak účinná látka nie je určená výlučne na prípravky používané výhradne v uzavretých priestoroch (napr. v skleníkoch alebo pri skladovaní potravín).Skúšobné podmienkyUrčiť sa musí akútna orálna toxicita účinnej látky pre prepelice (japonská prepelica (Coturnix coturnix japonica) alebo prepelka hnedá (Colinus virginianus)) alebo divé kačice (Anas platyrhynchos)). Najvyššia dávka, použitá pri skúškach by nemala prevýšiť 2000 mg/kg telesnej hmotnosti.Skúšobný postupSetac — Postup pri posudzovaní stavu životného prostredia a ekotoxicity pesticídov [1].8.1.2. Krátkodobá toxicita po prijatí potravyÚčel skúškySkúška by mala poskytnúť údaje o účinkoch krátkodobej toxicity po prijatí potravy (hodnoty LC50 najnižšiu smrteľnú koncentráciu (LLC), podľa možnosti koncentrácie bez pozorovateľného účinku (NOEC), časový priebeh reakcie a zotavenia) a zahrnovať relevantné makroskopické patologické nálezy.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeToxicita (päťdňová) pri požití účinnej látky sa musí skúšať vždy na jednom druhu vtákov, pokiaľ sa nerobí štúdia podľa stanovenia bodu 8.1.3. Keď sa akútna orálna hodnota NOEL rovná 500 mg/kg telesnej hmotnosti alebo keď je krátkodobá NOEC nižšia ako 50 mg/kg potravy, musí sa skúška vykonať na ďalšom druhu.Skúšobné podmienkyPrvým druhom, na ktorom sa skúška vykoná, musí byť buď prepelica, alebo divá kačica. Ak sa musí skúšať i na druhom druhu, nemal by byť príbuzný s prvým skúšaným druhom.Skúšobný postupSkúška sa musí vykonať metódou OECD 205.8.1.3. Subchronická toxicita a reprodukciaÚčel skúškySkúška by mala poskytnúť údaje o účinkoch subchronickej toxicity a reprodukčnej toxicity účinnej látky na vtáky.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeSubchronická a reprodukčná toxicita účinnej látky na vtáky sa musí vyšetrovať, pokiaľ nemožno preukázať, že pokračujúce alebo opakované vystavenie dospelých vtákov alebo hniezdisk počas párenia jej pôsobeniu je nepravdepodobné.Skúšobný postupSkúška sa musí vykonať metódou OECD 206.8.2. Účinky na vodné organizmyÚdaje o skúškach podľa bodov 8.2.1, 8.2.4 and 8.2.6 sa predkladajú za každú účinnú látku, a to aj vtedy, keď sa nepredpokladá, žeby pri dodržaní podmienok používania, prípravky na ochranu rastlín, ktoré ju obsahujú, mohli uniknúť do povrchových vôd. Tieto údaje sa vyžadujú na klasifikáciu účinnej látky podľa ustanovení prílohy VI smernice 67/548/EHS.Predkladané údaje musia byť podporované analytickými údajmi o koncentráciách skúšanej látky v skúšobnom médiu.8.2.1. Akútna toxicita pre rybyÚčel skúškySkúška by mala poskytnúť akútnu toxicitu (LC50) a podrobnosti o pozorovaných účinkoch.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeSkúška sa musí vykonať vždy.Skúšobné podmienkyAkútna toxicita účinnej látky sa musí určovať pre pstruha dúhového (Oncorhynchus mykiss) a teplovodné druhy rýb. Keď je potrebné vykonať skúšky s metabolitmi a produktmi degradácie alebo reakcie, musí byť druh, ktorý sa na skúšky použije, citlivejší než oba druhy, na ktorých sa skúšala účinná látka.Skúšobný postupSkúška sa musí vykonať v súlade s prílohou smernice Komisie 92/69/EHS [2], ktorou sa technickému pokroku po 17. raz prispôsobuje smernica 67/548/EHS o aproximácii zákonov, nariadení a administratívnych ustanovení vzťahujúca sa na klasifikáciu a označovanie nebezpečných látok, metóda C1.8.2.2. Chronická toxicita pre rybyOkolnosti, keď sa skúška vyžadujeŠtúdia chronickej toxicity sa musí vypracovať, pokiaľ nemožno preukázať, že pokračujúce alebo opakované pôsobenie na ryby je nepravdepodobné, alebo pokiaľ nie je k dispozícii vhodná štúdia mikrokozmu alebo mezokozmu.O tom, ktorá skúška sa vykoná, rozhodne znalec. Najmä pri účinných látkach, ktorých prejavy vyvolávajú osobitné obavy (v súvislosti s toxicitou účinnej látky pre ryby alebo ohľadne jej možného pôsobenia na ne) si žiadateľ vyžiada súhlas príslušných orgánov s druhom skúšky, ktorá sa má vykonať.Skúška toxicity na vývojových štádiách rýb môže byť vhodná, keď je hodnota faktora biokoncentrácie (BCF) v rozmedzí od 100 do 1000 alebo keď je koncentrácia účinnej látky EC50 < 0,1 mg/l.Skúška životného cyklu rýb môže byť vhodná v prípadoch, keď- faktor biokoncentrácie je väčší ako 1000 a odbúranie účinnej látky počas 14-dňovej fázy vylučovania je nižšie ako 95 %,alebo- látka je vo vode alebo v sedimente stabilná (DT90 > 100 dní).Skúšku chronickej toxicity na mladých rybách nie je potrebné robiť, keď sa robila skúška toxicity na vývojových štádiách rýb alebo skúška životného cyklu rýb; podobne, nie je potrebné robiť skúšku na vývojových štádiách rýb, keď sa robila skúška životného cyklu rýb.8.2.2.1. Skúška chronickej toxicity na mladých rybáchÚčel skúškySkúška by mala poskytnúť údaje o účinkoch na rast, prahovú hladinu letálnych účinkov a pozorovaných účinkov, NOEC a podrobnosti o pozorovaných účinkoch.Skúšobné podmienkySkúška sa musí robiť na mladých pstruhoch dúhových po ich 28-dňovom vystavení pôsobeniu účinnej látky. Predkladajú sa údaje o účinkoch na rast a správanie zvierat.8.2.2.2. Skúška toxicity na vývojových štádiách rýbÚčel skúškySkúška by mala poskytnúť údaje o účinkoch na vývoj, rast a správanie, NOEC a podrobnosti o pozorovaných účinkoch na vývojových štádiách rýb.Skúšobný postupSkúška sa musí vykonať metódou OECD 210.8.2.2.3. Skúška životného cyklu rýbÚčel skúškySkúška poskytne údaje o účinkoch na reprodukciu rodičovskej generácie a životaschopnosti potomstva.Skúšobné podmienkyPred uskutočnením týchto štúdií si žiadateľ vyžiada súhlas príslušných orgánov s druhom skúšky a podmienkami, za ktorých sa vykoná.8.2.3. Biokoncentrácia rýbÚčel skúškySkúška by mala poskytnúť faktory ustálenej biokoncentrácie, konštanty rýchlosti absorbcie a konštanty rýchlosti vylučovania, ktoré sa vypočítajú pre každú skúšobnú látku a významné medze spoľahlivosti.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeBiokoncentračný potenciál účinných látok, metabolitov a produktov degradácie a reakcie, náchylných na štiepenie do tukových tkanív (napr. pow 3 – pozri bod 2.8 alebo príslušné údaje o biokoncentrácii), sa musí preskúmať a uvádzať, pokiaľ nemožno preukázať, že expozícia, ktorá by viedla k biokoncentrácii je nepravdepodobná.Skúšobný postupSkúška sa musí vykonať metódou OECD 305E.8.2.4. Akútna toxicita na vodné bezstavovce.Účel skúškySkúška by mala poskytnúť údaje o 24 a 48-hodinovej akútnej toxicite účinnej látky, vyjadrenej strednou hodnotou účinnej koncentrácie (EC50) pre znehybnenie a najvyššej možnej koncentrácie, ktorá ešte znehybnenie nespôsobí.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeAkútna toxicita sa musí určovať vždy pre dafnie (prednostne druh Daphnia magna). Keď prípravky na ochranu rastlín obsahujúce účinnú látku sú určené na priame použitie na povrchové vody, treba predložiť doplňujúce údaje najmenej o jednom predstaviteľovi z každej z týchto skupín: vodný hmyz, vodné kôrovce (druh, ktorý nie je príbuzný s druhom Daphnia) a vodné ulitníky.Skúšobný postupSkúška sa musí vykonať metódou C2 podľa smernice 92/69/EHS.8.2.5. Chronická toxicita pri vodných bezstavovcochÚčel skúškySkúška by mala podľa možnosti poskytnúť hodnoty EC50 pre účinky, ako je znehybnenie a reprodukcia a najvyššiu koncentráciu, ktorá ešte nemá za následok účinky na mortalitu alebo reprodukciu (NOEC) a podrobnosti o pozorovaných účinkoch.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeSkúška na dafniách a na najmenej jednom reprezentantovi vodného hmyzu a vodných ulitníkov sa musí vykonať pokiaľ nemožno preukázať, že pokračujúce alebo opakované vystavenie pôsobeniu je nepravdepodobné.Skúšobné podmienkySkúška s dafniami musí trvať 21 dní.Skúšobný postupSkúška sa musí vykonať metódou OECD 202, časť II.8.2.6. Účinky na rast riasÚčel skúškySkúška by mala poskytnúť hodnoty EC50 pre rast a rýchlosť rastu, hodnoty NOEC a podrobnosti o pozorovaných účinkoch.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeMožné účinky účinných látok na rast rias sa musia uvádzať vždy.Pri herbicídoch sa vykoná skúška na druhom druhu z odlišnej taxonomickej skupiny.Skúšobný postupSkúška sa musí vykonať metódou C3 podľa smernice 92/69/EHS.8.2.7. Účinky na organizmy sedimentovÚčel testuSkúškou sa merajú účinky na prežitie a vývoj (vrátane účinkov na rojenie dospelých foriem čeľade Chironomus), príslušné hodnoty EC50 a hodnoty NOEC.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeKeď z informácií o stave a správaní v životnom prostredí, vyžadovaných podľa bodu 7 vyplýva, že účinná látka pravdepodobne prenikne do sedimentov podzemných vôd a bude v nich zotrvávať, mal by rozhodnúť znalec, či treba vykonať skúšku akútnej alebo chronickej toxicity sedimentov. Znalec by pri takom znaleckom posúdení mal zvážiť, či účinky na bezstavovce sedimentov sú podobné pri porovnaní s údajmi o toxicite pri vodných bezstavovcoch podľa bodov 8.2.4 a 8.2.5 s predpovedanými úrovňami účinných látok v sedimente na základe údajov podľa prílohy III, bod 9.Skúšobné podmienkyPred uskutočnením týchto štúdií si žiadateľ vyžiada súhlas príslušných orgánov s druhom skúšky a podmienkami, za ktorých sa vykoná.8.2.8. Vodné rastlinySkúška na vodných rastlinách sa vykoná pre herbicídy.Pred uskutočnením týchto štúdií si žiadateľ vyžiada súhlas príslušných orgánov s druhom skúšky a podmienkami, za ktorých sa vykoná.8.3. Účinok na artropóda8.3.1. Včely8.3.1.1. Akútna toxicitaÚčel skúškySkúška by mala poskytnúť hodnotu LD50 účinnej látky pre akútnu orálnu a kontaktnú expozíciu.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeVyšetriť sa musí možný účinok na včely, okrem prípadov, keď sa prípravky obsahujúce aktívnu látku používajú výhradne v situáciách, keď pravdepodobne nebudú pôsobiť na včely, napr.:- skladovanie potravín v uzavretých priestoroch,- nesystémová úprava osiva,- nesystémové prípravky na ošetrovanie pôdy,- nesystémové ponorné ošetrovanie rastlín a cibúľ,- uzatváranie rán a liečebné ošetrenie,- návnady pre hlodavce,- použitie v skleníkoch bez opeľovačov.Skúšobný postupSkúška sa musí vykonať podľa usmernenia EPPO 170.8.3.1.2. Skúška kŕmenia včelieho ploduÚčel skúškySkúška by mala poskytnúť dostatočné informácie na vyhodnotenie možných rizík prípravku na ochranu rastlín pre larvy medonosných včiel.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeSkúška sa musí vykonať, keď účinná látka môže pôsobiť ako regulátor rastu hmyzu, pokiaľ sa nepreukáže, že vystavenie včelieho plodu jej pôsobeniu je nepravdepodobné.Skúšobný postupSkúška sa musí vykonať metódou ICPBR (napr. P. A. Oomen, A. de Riujter a J. van der Steen. Method for honeybee brood feeding tests with insect growth-regulating insecticides, Bulletin EPPO, zväzok 22, s. 613 až 616, 1992.)8.3.2. Iné artropódaÚčel skúškySkúška by mala poskytnúť dostatočné informácie na vyhodnotenie toxicity (mortalitu a subletálne účinky) účinnej látky na vybraté druhy artropód.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeVyšetriť sa musia účinky na necieľové zemné artropóda (napr. predátorov alebo parazitoidy nebezpečných organizmov). Informácie získané o týchto druhoch možno využiť aj na uvedenie potenciálnej toxicity na iné necieľové druhy udomácnené v tom istom prostredí. Tieto informácie sú predpísané pre všetky účinné látky okrem prípadov, keď prípravky obsahujúce účinnú látku sú určené na výhradné použitie v situáciách keď necieľové artropóda nie sú vystavené ich pôsobeniu, napr.:- skladovanie potravín v uzavretých priestoroch;- uzatváranie rán a liečebné ošetrenie;- návnady pre hlodavce.Skúšobné podmienkySkúška sa najprv musí vykonať v laboratóriu na umelom substráte (t. j. na sklenej platni alebo kremičitom piesku), pokiaľ nepriaznivé účinky nemožno priamo predvídať na základe iných štúdií. V týchto prípadoch možno použiť realistickejšie substráty.Skúšky by sa mali vykonať na dvoch štandardných citlivých druhoch, parazitoidných a predátorských roztočoch (napr. Aphidius rhopalosiphi a Typhlodromus pyri). Okrem toho sa musia vyšetriť ešte dva ďalšie druhy, ktoré by mali byť relevantné z hľadiska zamýšľaného použitia látky. Podľa možnosti a ak je to primerané, mali by reprezentovať ďalšie dve najväčšie funkčné skupiny pôdnych predátorov a listových predátorov. Keď boli účinky zistené na druhoch, ktoré sú relevantné z hľadiska navrhovaného použitia výrobku, možno ďalšie skúšky vykonať v rozšírenom laboratórnom/polopoľnom rozsahu. Výber relevantných skúšobných druhov by mal zodpovedať návrhom uvedeným v usmerňujúcom dokumente Setac — Guidance document on regulatory testing procedures for pesticides with non-target arthropods [3]. Skúšky sa musia vykonať s množstvami, ktoré zodpovedajú najvyššiemu množstvu odporučenému na aplikáciu v poľných podmienkach.Skúšobný postupSkúšky by sa mali vykonať podľa vhodných usmernení, ktoré spĺňajú aspoň skúšobné požiadavky, uvedené v dokumente Setac — Guidance document on regulatory testing procedures for pesticides with non-target arthropods.8.4. Účinky na dážďovky8.4.1. Akútna toxicitaÚčel skúškySkúška by mala poskytnúť hodnotu LC50 účinnej látky na dážďovky, podľa možnosti najvyššiu koncentráciu, ktorá ešte nespôsobí mortalitu a najnižšiu koncentráciu, ktorá spôsobí mortalitu 100 %; okrem toho musí zahrňovať pozorované účinky na morfológiu a správanie.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeÚčinky na dážďovky sa musia vyšetrovať, keď sa prípravky obsahujúce účinnú látku aplikujú na pôdu alebo môžu pôdu kontaminovať.Skúšobný postupSkúška sa musí vykonať v súlade s prílohou smernice Komisie 88/302/EHS [4], ktorou sa po 9. raz prispôsobuje technickému pokroku smernica 67/548/EHS o aproximácii zákonov, nariadení a administratívnych ustanovení vzťahujúca sa na klasifikáciu a označovanie nebezpečných látok, časť C, Toxicita pre dážďovky: Skúška v umelej pôde8.4.2. Subletálne účinkyÚčel skúškySkúška by mala poskytnúť hodnotu NOEC a účinky na rast, reprodukciu a správanie.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeKeď s ohľadom na navrhovaný spôsob použitia prípravkov obsahujúcich účinnú látku alebo vzhľadom na stav a správanie v pôde (DT90 > 100 dní) možno predpokladať pokračujúce alebo opakované vystavenie dážďoviek pôsobeniu účinnej látky alebo významných množstiev metabolitov, alebo produktov degradácie, alebo reakcií, rozhodne o užitočnosti subletálnej skúšky znalec.Skúšobné podmienkySkúška sa musí vykonať na Eiseniafoetida.8.5. Účinky na necieľové pôdne mikroorganizmyÚčel skúškySkúška by mala poskytnúť dostatok údajov na vyhodnotenie účinku účinnej látky na mikrobiálnu aktivitu v pôde s ohľadom na premenu dusíka a mineralizáciu uhlíka.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeSkúška sa musí vykonať, keď sa prípravky obsahujúce účinnú látku aplikujú na pôdu alebo v podmienkach praktického používania môžu pôdu kontaminovať. Ak sa má účinná látka použiť v prípravkoch na sterilizáciu pôdy, štúdie musia byť navrhnuté tak, aby bolo možné merať rýchlosť zotavenia po ošetrení.Skúšobné podmienkyPoužitá pôda musí byť čerstvo odobratá ornica. Stanovištia, z ktorých sa ornica odoberá nesmú byť v priebehu predchádzajúcich dvoch rokoch ošetrené žiadnou látkou, ktorá by mohla inak než prechodným spôsobom podstatne zmeniť rozmanitosť a veľkosti prítomných mikrobiálnych populácií.Skúšobný postupSETAC — Postup pri posudzovaní stavu životného prostredia a ekotoxicity pesticídov.8.6. Účinky na iné pravdepodobne ohrozené necieľové organizmy (flóry a fauny)Predložiť sa musí súhrn dostupných údajov z predchádzajúcich skúšok využitých na posúdenie biologickej aktivity a na zistenie rozsahu dávkovania, buď pozitívneho, alebo negatívneho, ktorý môže poskytovať informácie ohľadne možných účinkov na iné necieľové druhy flóry i fauny spolu s kritickým posúdením ich významnosti, pokiaľ ide o možný účinok na necieľové druhy.8.7. Účinky na biologické metódy čistenia odpadových vôdÚčinky na biologické metódy čistenia odpadových vôd sa musia zisťovať, keď prípravky na ochranu rastlín obsahujúce účinnú látku môžu nepriaznivo ovplyvniť čistiarne odpadových vôd."[1] Society of Environmental Toxicology and Chemistry (Setac), 1995. Procedures for Assessing the Environmental Fate and Ecotoxicity of Pesticides, ISBN 90-5607-002-9.[2] Ú. v. ES L, 383, 29.12.1992, s. 113.[3] Zo seminára Escort (European Standard Characteristics of beneficials Regulatory Testing), 28. až 30. marca 1994, ISBN 0-95-22535-2-6.[4] Ú. v. ES L, 133, 30.5.1988, s. 1.--------------------------------------------------PRÍLOHA II"10. EKOTOXIKOLOGICKÉ ŠTÚDIEÚvodi) Predkladané informácie spolu s údajmi o účinnej látke (účinných látkach) musia byť dostatočné, na posúdenie účinku prípravku na ochranu rastlín na necieľové druhy (flóry a fauny), keď sa použije navrhovaným spôsobom. Účinok môže byť dôsledkom jednorazového, dlhodobého alebo opakovaného pôsobenia a môže byť vratný alebo nevratný.ii) Najmä poskytované informácie o prípravku na ochranu rastlín spolu s inými relevantnými informáciami a poskytované informácie o účinnej látke by mali byť dostatočné, na:- určenie symbolov nebezpečnosti, indikátorov nebezpečenstva a príslušných výstražných a bezpečnostných textov na ochranu životného prostredia, ktoré sa uvedú na obaloch (kontajneroch),- vyhodnotenie prípadných krátkodobých a dlhodobých rizík pre necieľové druhy, populácie, spoločenstvá a procesy,- vyhodnotenie, či sú potrebné osobitné preventívne opatrenia na ochranu necieľových druhov.iii) Potrebné je uvádzať všetky do úvahy prichádzajúce nepriaznivé účinky, zistené počas rutinných ekotoxikologických prieskumov a vykonať a doložiť také doplňujúce štúdie, ktoré môžu byť potrebné na vyšetrenie pôsobiacich mechanizmov a posúdenie významnosti týchto účinkov.iv) Vo všeobecnosti mnohé z údajov vzťahujúcich sa na účinky na necieľové druhy, požadované pri povoľovaní prípravkov na ochranu rastlín už mohli byť predložené a vyhodnotené pri zaraďovaní účinnej látky (účinných látok) do prílohy I. Informácie o stave a správaní v životnom prostredí, vypracované a predložené v súlade s bodmi 9.1 až 9.3 a o zvyškových hladinách v rastlinách, vypracované a predložené v súlade s bodom 8, sú najdôležitejšími informáciami pre posúdenie účinku na necieľové druhy, lebo spolu s informáciami o charaktere prípravku a spôsobe jeho použitia definujú charakter a rozsah potenciálnej alebo skutočnej expozície. Konečné odhady hodnôt PEC sa prispôsobia rozličným skupinám organizmov, osobitne prihliadajúc na biológiu najcitlivejších druhov.Toxikologické štúdie a informácie predkladané podľa bodu 7.1 poskytujú základné informácie o toxicite pre stavovce.v) Keď to má význam, treba navrhnúť skúšky a dáta analyzovať s využitím vhodných štatistických metód. Mali by sa uvádzať všetky podrobnosti štatistickej analýzy (napr. všetky bodové odhady by mali byť uvedené s intervalmi spoľahlivosti, namiesto konštatovania významné/nevýznamné by sa mali uvádzať presné hodnoty p).vi) Vždy, keď je súčasťou štúdie použitie rozličných dávok, musí sa uviesť vzťah medzi dávkou a jej nepriaznivým účinkom.vii) Keď sú potrebné údaje o expozícii na rozhodnutie, či sa štúdia má vykonať, mali by sa použiť údaje získané podľa ustanovení prílohy III, bod 9.Pri odhadovaní expozície organizmov sa musia zvážiť všetky relevantné informácie o prípravku na ochranu rastlín i o účinnej látke. Užitočný prístup pre tieto odhady sa nachádza vo vzoroch posudkov environmentálneho rizika, vydaných EPPO/Radou Európy [1]. Podľa potreby by sa mali použiť parametre uvedené v tomto oddiele. Keď z dostupných údajov vyplýva, že prípravok na ochranu rastlín má vyššiu toxicitu než účinná látka, použijú sa vo výpočte pomerov toxicity/expozície údaje o toxicite prípravku na ochranu rastlín.viii) V súvislosti s vplyvom znečistenia na ekotoxikologické správanie s každou štúdiou sa musí predkladať podrobný popis (špecifikácia) použitého materiálu podľa ustanovenia bodu 1.4.ix) Na uľahčenie posúdenia významnosti získaných výsledkov skúšok by sa pri rozličných špecifikovaných skúškach toxicity mal podľa možnosti využívať vždy rovnaký kmeň každého príslušného druhu.10.1. Účinky na vtáctvoMožné účinky na vtáctvo sa musia skúmať, keď nemožno vylúčiť, že vtáky budú priamo alebo nepriamo vystavené pôsobeniu, napríklad pri aplikácii v uzavretých priestoroch alebo pri liečebnom ošetrovaní poranenia.Pomer akútna toxicita/expozícia (TERa), pomer krátkodobá toxicita požitím potravy/expozícia (TERst) a pomer dlhodobé prijímanie toxickej potravy/expozícia (TERlt), kde:TERa = LD50 (mg účinnej látky/kg telesnej hmotnosti)/ETE (v mg účinnej látky/kg telesnej hmotnosti)TERst = LC50 (mg účinnej látky/kg telesnej hmotnosti)/ETE (v mg účinnej látky/kg telesnej hmotnosti)TERlt = NOEC (mg účinnej látky/kg telesnej hmotnosti)/ETE (v mg účinnej látky/kg telesnej hmotnosti)kde ETE = odhadnutá teoretická expozícia.V prípade peliet, granúl alebo ošetreného semena sa musí uvádzať množstvo účinnej látky v každej pelete, granule alebo semene spolu s podielom hodnoty LD50 účinnej látky v 100 časticiach a v grame častíc. Musí sa uviesť veľkosť a tvar peliet alebo granúl.V prípade návnad sa musí predkladať koncentrácia účinnej látky v jednej návnade (mg/kg).10.1.1. Akútna orálna toxicitaÚčel skúškySkúška by podľa možnosti mala poskytnúť hodnoty LD50, prahovú smrteľnú dávku, časové priebehy reakcie a zotavenia, hladiny bez pozorovateľného účinku (NOEL) a musí zahrňovať relevantné makroskopické patologické nálezy.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeAkútna orálna toxicita prípravkov sa musí uvádzať, keď hodnoty TERa alebo TERst účinnej látky (účinných látok) vo vtákoch sú od 10 do 100 alebo keď výsledky skúšok na cicavcoch preukazujú významne vyššiu toxicitu prípravku v porovnávaní s účinnou látkou a nemožno preukázať, že vtáky pravdepodobne nie sú vystavené samotnému pôsobeniu prípravku na ochranu rastlín.Skúšobné podmienkyŠtúdia sa musí vykonať na druhoch, ktoré boli v štúdiách podľa prílohy II, body 8.1.1 a 8.1.2 identifikované ako najcitlivejšie.10.1.2. Riadené pokusy v klietkach alebo v poliÚčel skúškySkúška poskytne dostatok údajov na vyhodnotenie charakteru a rozsahu rizika v podmienkach praktického použitia.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeĎalšia skúška sa nevyžaduje, keď hodnoty TERa a TERst sú > 100 a keď ďalšia štúdia (napr. štúdia reprodukcie) nepreukáže žiadne riziko účinnej látky. V iných prípadoch posúdi a rozhodne znalec, či sú potrebné ďalšie štúdie. Pri posudzovaní znalec prihliadne podľa potreby na správanie pri kŕmení, odpudivosť, alternatívnu potravu, skutočný obsah rezíduí v potrave, perzistenciu zlúčeniny vo vegetácii, degradáciu formulovaného alebo upraveného výrobku, podiel potravy ukoristenej predátormi, akceptáciu návnady, granulátu alebo upraveného osiva a možnosť biokoncenrtácie.Pokusy v klietke alebo v poli sa musia vykonať a predložiť, keď TERa a TERst ≤ 10 alebo TERlt ≤ 5, pokiaľ konečné posúdenie, na základe štúdií podľa bodu 10.1.3, nie je možné.Skúšobné podmienkyPred uskutočnením týchto štúdií si žiadateľ vyžiada súhlas príslušných orgánov s druhom skúšky a podmienkami, za ktorých sa vykoná.10.1.3. Akceptácia návnady, granúl alebo upraveného osiva vtákmiÚčel skúškySkúška poskytne dostatok údajov na vyhodnotenie možnosti konzumácie ochranného prípravku alebo rastlinných výrobkov, ktoré ním boli upravené.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeSkúška akceptácie (požívateľnosti) sa musí vykonať v prípade prostriedkov na úpravu osiva, peliet, návnad a granulovaných prípravkov, a keď TERa ≤ 10.10.1.4. Účinky sekundárnej otravyO vyšetrovaní sekundárnej otravy sa rozhoduje na základe znaleckého posúdenia.10.2. Účinky na vodné organizmyMožné účinky na vodné druhy sa musia vyšetriť pokiaľ nemožno vylúčiť expozíciu vodných druhov vylúčiť.TERa a TERlt sa musí uvádzať, keď:TERa = akútna LC50 (v mg účinnej látky/l)/realisticky najhorší prípad PECsw (počiatočný alebo krátkodobý, v mg účinnej látky/l)TERlt = chronická NOEC (v mg účinnej látky/l)/dlhodobá PECsw (v mg účinnej látky/l)10.2.1. Akútna toxicita pre ryby, vodné bezstavovce alebo účinky na rast riasOkolnosti, keď sa skúška vyžadujeZásadne by sa skúška mala vykonať na jednom druhu každej z troch skupín vodných organizmov podľa prílohy II, bod 8.2 (ryby, vodné bezstavovce a riasy), keď samotný prípravok na ochranu rastlín môže kontaminovať vodu. Keď však dostupné informácie dovoľujú konštatovať, že jedna z týchto skupín je zreteľne citlivejšia, vykonajú sa skúšky len na najcitlivejšom druhu príslušnej skupiny.Skúška sa musí vykonať, keď:- na základe údajov o účinnej látke nemožno predvídať akútnu toxicitu prípravku na ochranu rastlín, a to je najmä v prípade, ak formulácia obsahuje dve alebo viac účinných látok, alebo formulantov ako sú rozpúšťadlá, emulgátory, povrchovo aktívne činidlá (surfaktanty), disperzanty, hnojivá, ktoré sú schopné zvýšiť toxicitu v porovnaní s účinnou látkou, alebo- zamýšľané použitie ráta aj s priamou aplikáciou do vody,pokiaľ nie sú k dispozícii vhodné štúdie podľa bodu 10.2.4.Skúšobné podmienky a skúšobné postupyPlatia príslušné ustanovenia zodpovedajúcich odsekov prílohy II, body 8.2.1, 8.2.4 a 8.2.6.10.2.2. Štúdia mikrokozmu a mezokozmuÚčel skúškySkúšky musia poskytovať dostatok údajov na vyhodnotenie základného vplyvu na vodné organizmy v poľných podmienkach.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeKeď TERa ≤100 alebo keď TERlt ≤ 10, rozhodne znalec, či je vhodná skúška mikrokozmu alebo mezokozmu. Pri posudzovaní prihliadne k výsledkom všetkých doplňujúcich údajov aj nad rámec, predpísaný v ustanoveniach bodu 8.2 a bodu 10.2.1 prílohy II.Skúšobné podmienkyPred vypracovaním týchto štúdií si žiadateľ vyžiada súhlas príslušných orgánov k špecifickým cieľom štúdie, ktoré sa majú splniť a nadväzne aj k typu a podmienkam štúdie, ktorú treba vypracovať.Štúdia by mala zahrňovať aspoň najpravdepodobnejší expozičný príkon bez ohľadu na to, či vznikol priamou aplikáciou, deriváciou, drenážou (odvodnením) alebo odtokom. Trvanie štúdie musí byť dostatočné, aby dovolilo vyhodnotiť všetky účinky.Skúšobný postupVhodné postupy sú uvedené v:Setac — Usmerňujúci dokument pre skúšanie pesticídov v sladkovodnom mezokozme/Seminár Huntingdon, 3. a 4. júla 1991;aleboSladkovodné poľné skúšky pri posudzovaní nebezpečnosti chemikálií — Európsky seminár o sladkovodných poľných skúškach (EWOFFT).10.2.3. Údaje o rezíduách v rybáchÚčel skúškySkúška poskytne dostatok údajov na vyhodnotenie potenciálneho výskytu rezíduí v rybách.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeVo všeobecnosti sú k dispozícii údaje zo štúdií biokoncentrácie rýb.Keď pri štúdii, uskutočnenej podľa prílohy II, bod 8.2.3, bola pozorovaná biokoncentrácia, posúdi znalec, či sa na zistenie najväčšieho pravdepodobného výskytu rezíduí má vypracovať štúdia dlhodobého mikrokozmu alebo mezokozmu.Skúšobný postupSetac — Usmerňujúci dokument pre skúšanie pesticídov v sladkovodnom mezokozme/Seminár Huntingdon, 3. a 4. júla 1991.10.2.4. Doplňujúce štúdieŠtúdie uvedené v bodoch 8.2.2 a 8.2.5 prílohy II možno vyžadovať pre určité prípravky na ochranu rastlín, keď nie je možné extrapolovať údaje získané zo zodpovedajúcich štúdií s účinnou látkou.10.3. Účinky na pozemné stavovce iné než vtákyMožné účinky na divo žijúce druhy stavovcov sa musia skúmať, pokiaľ nemožno preukázať, že nie je pravdepodobná priama ani nepriama expozícia pozemných stavovcov iných než vtáky. TERa a TERlt sa musí uvádzať, keď:TERa = LD50 (v mg účinnej látky/kg telesnej hmotnosti)/ETE (v mg účinnej látky/kg telesnej hmotnosti)TERst = subchronická hodnota NOEL (v mg účinnej látky/kg telesnej hmotnosti)/ETE (v mg účinnej látky/kg telesnej hmotnosti)TERlt = chronická hodnota NOEL (v mg účinnej látky/kg telesnej hmotnosti)/ETE (v mg účinnej látky/kg telesnej hmotnosti)kde ETE = odhadnutá teoretická expozícia.V zásade je postup hodnotenia pri posudzovaní rizík pre takéto druhy podobný ako postup hodnotenia pri vtákoch. V praxi často nie je potrebné vykonať ďalšie skúšky, pretože štúdie, uskutočnené podľa požiadaviek prílohy II, bod 5 a prílohy III, bod 7 poskytnú dostatok požadovaných informácií.Účel skúškySkúška poskytne dostatočné informácie na vyhodnotenie charakteru a rozsahu rizík pre pozemné stavovce iné než vtáky v podmienkach praktického použitia.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeĎalšie skúšanie sa nevyžaduje, keď TERa a TERst > 100 a žiadna ďalšia štúdia nedokázala riziko. V iných prípadoch posúdi a rozhodne znalec, či sú potrebné ďalšie štúdie. Pri posudzovaní znalec prihliadne podľa potreby na správanie pri kŕmení, odpudivosť, alternatívnu potravu, skutočný obsah rezídua v potrave, persistenciu zlúčeniny vo vegetácii, degradáciu formulovaného alebo upraveného výrobku, podiel potravy ukoristenej predátormi, akceptácia návnady, granulátu alebo upraveného osiva a možnosť biokoncenrtácie.Keď TERa a TERst ≤ 10 alebo TERlt ≤ 5, musia sa vykonať pokusy v klietkach alebo v poli alebo vypracovať iné vhodné štúdie.Skúšobné podmienkyPred uskutočnením týchto štúdií si žiadateľ vyžiada súhlas príslušných orgánov s druhom skúšky a podmienkami, za ktorých sa vykoná a spýta sa, či nemá vyšetrovať účinky sekundárnej otravy.10.4. Účinky na včelyMožné účinky na včely sa musia skúmať okrem prípadov, keď je prípravok určený na výhradné použitie v situáciách, kde je nepravdepodobné, aby včely boli vystavené jeho pôsobeniu, napr.:- skladovanie potravín v uzavretých priestoroch,- nesystémová úprava osiva,- nesystémové prípravky na ošetrovanie pôdy,- nesystémové ponorné ošetrovanie rastlín a cibúľ,- uzatváranie rán a liečebné ošetrovanie,- návnady pre hlodavce,- použitie v skleníkoch bez opeľovačov.Musí sa uvádzať miera rizika orálnej a kontaktnej expozície (QHO a QHC):QHO = dávka/hodnota orálnej expozície LD50 (v μg aktívnej látky na 1 včelu)QHC = dávka/hodnota kontaktnej expozície LD50 (v μg aktívnej látky na 1 včelu)kdedávka = najväčšie aplikačné množstvo v g účinnej látky na hektár, pre ktoré sa o povolenie žiada.10.4.1. Akútna orálna a kontaktná toxicitaÚčel skúškySkúška by mala poskytnúť hodnoty LD50 (pri orálnej a kontaktnej expozícii).Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeSkúšanie sa vyžaduje, ak:- výrobok obsahuje viac ako jednu účinnú látku;- pri toxicite novej formulácie nemožno spoľahlivo povedať, či bude buď rovnaká, alebo nižšia ako toxicita formulácie, skúšanej podľa ustanovení bodu 8.3.1.1 alebo tohto bodu prílohy II.Skúšobný postupSkúška sa musí vykonať podľa usmernenia EPPO 170.10.4.2. Skúška rezíduíÚčel skúškySkúška by mala poskytnúť dostatočné informácie na vyhodnotenie možných rizík pre lietavky od stopových množstiev rezíduí prípravkov na ochranu rastlín, ktoré zostali na kultúrach.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeKeď QHC ≥ 50, vyžaduje sa posúdenie znalca pre rozhodnutie, či sa účinky rezíduí musia určiť, ak niet dôkazu, že nejestvuje významné stopové množstvo rezíduí na kultúrach, ktoré by mohlo mať vplyv na lietavky alebo ak nie sú dostupné dostatočné informácie zo skúšok v klietkach, tuneli alebo na poli.Skúšobné podmienkyMusí sa určiť a uviesť stredná letálna doba (LT50) (v hodinách) po 24 hodín trvajúcej expozícii rezíduám na listoch a osemhodinovom starnutí. Ďalšie skúšky sa nevyžadujú, keď je LT50 väčšie ako osem hodín.10.4.3. Skúška v klietkachÚčel skúškySkúška by mala poskytnúť dostatočné informácie na vyhodnotenie možných rizík prípravku na ochranu rastlín pre prežitie a správanie včiel.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeĎalšie skúšanie sa nevyžaduje, keď QHO a QHC sú < 50 s výnimkou, ak boli pozorované významné účinky pri skúške kŕmenia včelích lariev alebo prejavy nepriamych účinkov, ako oneskorené reakcie alebo zmeny v správaní včiel; v takých prípadoch sa vykonajú skúšky v klietke alebo poľné skúšky.Keď QHO a QHC sú > 50, skúšanie v klietkach ani na poli sa nevyžaduje.Keď sú poľné skúšky vykonané a spracované podľa bodu 10.4.4, vykonanie skúšok v klietkach nie je potrebné. Keď sa však skúšky v klietkach uskutočnili, musí sa on nich vypracovať správa.Skúšobné podmienkySkúška by sa mala vykonať s využitím zdravých včiel. Ak boli včely ošetrené, napr. varroacidom, je potrebné vyčkať štyri týždne, kým sa včelstvo použije.Skúšobný postupSkúška sa musí vykonať podľa usmernenia EPPO 170.10.4.4. Poľné skúškyÚčel skúškySkúška by mala poskytnúť dostatočné informácie na vyhodnotenie možných rizík prípravku na ochranu rastlín pre správanie včiel, prežitie a rozvoj včelstva.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujePoľné skúšky sa musia vykonať, keď na základe znaleckého posudku, ktorý vzal do úvahy navrhovaný spôsob použitia a stav a správanie účinnej látky, pri skúšaní v klietkach boli pozorované významné účinky.Skúšobné podmienkySkúška by sa mala vykonať s použitím približne rovnako silných, zdravých včelstiev. Ak boli včely ošetrené napr. varroacidom, je potrebné vyčkať štyri týždne, kým sa včelstvo použije. Skúška sa vykoná v primerane reprezentatívnych podmienkach navrhovaného použitia.Osobitné účinky (toxicita pre larvy, dlhodobý účinok rezíduí, dezorientačné účinky na včely) zistené pri poľných skúškach si môžu vyžiadať ďalšie skúmanie s využitím špecifických metód.Skúšobný postupSkúška sa musí vykonať podľa usmernenia EPPO 170.10.4.5. Tunelové skúškyÚčel skúškySkúška by mala poskytnúť dostatočné informácie na vyhodnotenie účinku v dôsledku kŕmenia kontaminovanou medovicou alebo kontaminovanými kvetmi.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeKeď niektoré účinky nie je možné skúmať v klietke alebo poľnými skúškami, mala by sa vykonať skúška v tuneli, napr. v prípade prípravkov na ochranu rastlín navrhovaných na vošky (Aphidae) a iný cicajúci hmyz.Skúšobné podmienkySkúška by sa mala vykonať s využitím zdravých včiel. Ak boli včely ošetrené napr. varroacidom, je potrebné vyčkať štyri týždne, kým sa včelstvo použije.Skúšobný postupSkúška sa musí vykonať podľa usmernenia EPPO 170.10.5. Účinky na artropóda, iné ako včelyVyšetriť sa musia účinky prípravkov na ochranu rastlín na necieľové zemné artropóda (napr. predátorov alebo parazitoidy nebezpečných organizmov). Informácie získané o týchto druhoch možno využiť aj na uvedenie potenciálnej toxicity na iné necieľové druhy udomácnené v tom istom prostredí.10.5.1. Laboratórne, rozšírené laboratórne a polopoľné skúškyÚčel skúškySkúška by mala poskytnúť dostatočné informácie na vyhodnotenie toxicity prípravku na ochranu rastlín pre vybrané druhy článkonožcov, ktoré sú relevantné z hľadiska zamýšľaného použitia prípravku.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeSkúšanie sa nevyžaduje, keď možno ťažkú toxicitu (> 99 % účinok na organizmy v porovnaní s kontrolou) možno predpokladať na základe príslušných dostupných údajov alebo keď prípravok na ochranu rastlín je určený na výhradné použitie v situáciách, kde necieľové článkonožce nebudú vystaveného jeho pôsobeniu, napr.:- skladovanie potravín v uzavretých priestoroch,- uzatváranie rán a liečebné ošetrovanie,- návnady pre hlodavce.Skúšanie sa vyžaduje, keď sa pri najvyššej odporučenej dávke v laboratórnych skúškach, vykonaných podľa požiadaviek bodu 8.3.2 prílohy II, uvádzajú významné účinky na organizmy v porovnaní s kontrolou. Účinky na určité skúšané druhy sa považujú za významné, keď prekročia prahové hodnoty definované vo vzoroch EPPO pre posudzovanie environmentálneho rizika, pokiaľ prahové hodnoty špecifické pre určitý druh neboli definované v príslušných skúšobných usmerneniach.Skúšanie sa vyžaduje aj vtedy, keď:- výrobok obsahuje viac ako jednu účinnú látku,- pri toxicite novej formulácie nemožno spoľahlivo povedať, či bude buď rovnaká, alebo nižšia ako toxicita formulácie, skúšanej podľa ustanovení bodu 8.3.2 alebo tohto bodu prílohy II,- na základe navrhovaného spôsobu použitia alebo na základe stavu a správania pri pokračujúcom alebo opakovanom vystavení pôsobeniu možno očakávať,- sa významne zmenilo navrhované použitie, napr. z poľných kultúr na ovocinárske a druhy, relevantné z hľadiska nového použitia dosiaľ neboli skúšané,- sa zvýšilo odporúčané aplikačné množstvo oproti množstvu, odskúšanému podľa prílohy II predtým.Skúšobné podmienkyKeď pri štúdiách vykonaných podľa požiadaviek prílohy II, bod 8.3.2 boli pozorované významné účinky alebo keď sa zmenilo použitie, napr. z poľných kultúr na ovocinárske, musí sa skúmať a vypracovať posúdenie toxicity pre ďalšie dva relevantné druhy. Tieto musia byť odlišné od relevantných druhov, ktoré už boli odskúšané podľa prílohy II, bod 8.3.2.Pre novú zmes alebo formuláciu by sa najprv mala toxicita posúdiť s použitím dvoch najcitlivejších druhov identifikovaných v štúdiách, ktoré už boli vykonané a pri ktorých boli prahové hodnoty prekročené, ale účinky ostali pod hodnotou 99 %. Toto umožní budúce porovnanie; ak je toxicita významne vyššie musia sa odskúšať ďalšie dva druhy, ktoré sú relevantné z hľadiska navrhovaného použitia.Skúšanie sa musí vykonať s množstvom, ekvivalentným maximálnemu aplikačnému množstvu, pre ktoré sa o povolenie žiada. Skúšanie by sa malo uskutočňovať odstupňovane, t. j. najprv laboratórne a podľa potreby rozšírenou laboratórnou alebo polopoľnou skúškou.Keď sa má prípravok aplikovať viac než jedenkrát za vegetačné obdobie, malo by sa použiť dvojnásobné odporučené aplikačné množstvo, pokiaľ takéto informácie nie sú už dostupné v štúdiách vykonaných podľa bodu 8.3.2 prílohy II.Keď na základe navrhovaného spôsobu použitia alebo na základe stavu a správania možno očakávať pokračujúce alebo opakované pôsobenie (napr. keď sa prípravok má používať viac ako trikrát za vegetačné obdobie s intervalom opakovanej aplikácie 14 dní alebo kratším), vyžaduje sa posudok znalca na rozbor, či sa vyžaduje skúšanie nad rámec vstupných laboratórnych skúšok, ktoré bude odrážať navrhovaný charakter použitia. Tieto skúšky možno vykonať v laboratórnych alebo polopoľných podmienkach. Pri laboratórnej skúške by sa mal použiť prírodný substrát ako je rastlinný materiál alebo ornica. Poľné skúšky však môžu byť vhodnejšie.Skúšobný postupSkúšky by sa mali vykonať podľa vhodných usmernení, ktoré spĺňajú aspoň skúšobné požiadavky, uvedené v dokumente Setac — Guidance document on regulatory testing procedures for pesticides with non-target arthropods.10.5.2. Poľné skúškyÚčel skúškySkúšky by mali poskytnúť dostatočné informácie na vyhodnotenie rizika prípravku na ochranu rastlín pre článkonožce v poľných podmienkach.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeKeď po expozícii v laboratórnych a polopoľných podmienkach boli pozorované významné účinky alebo keď na základe navrhovaného spôsobu použitia, alebo na základe stavu a správania možno očakávať pokračujúce alebo opakované vystavenie pôsobeniu, treba znalecký posudok na vyšetrenie, či je na presné posúdenie rizika potrebné rozsiahlejšie skúšanie.Skúšobné podmienkySkúšky sa musia vykonať v reprezentatívnych poľnohospodárskych podmienkach a v súlade s navrhovanými odporúčaniami použitia a ich výsledkom bude realistická štúdia najhoršieho prípadu.Pri všetkých skúškach sa musí skúšať aj toxický štandard.Skúšobný postupSkúšky by sa mali vykonať podľa vhodných usmernení, ktoré spĺňajú aspoň skúšobné požiadavky, uvedené v dokumente SETAC — Guidance document on regulatory testing procedures for pesticides with non-target arthropods.10.6. Účinky na dážďovky a iné, pravdepodobne ohrozené, necieľové pôdne organizmy10.6.1. Účinky na dážďovkyMožné účinky na dážďovky sa musia uviesť, pokiaľ nemožno preukázať, že priame alebo nepriame pôsobenie na dážďovky je nepravdepodobné.TERa a TERlt sa musí uviesť, keď:TERa = LC50 (v mg účinnej látky/l)/realisticky najhorší prípad PECs (počiatočnej alebo krátkodobej, v mg účinnej látky/l)TERlt = NOEC (v mg účinnej látky/kg)/dlhodobá PECs (v mg účinnej látky/kg)10.6.1.1. Skúšky akútnej toxicityÚčel skúškySkúška by mala poskytnúť hodnotu LC50 účinnej látky na dážďovky, podľa možnosti, najvyššiu koncentráciu, ktorá ešte nespôsobí mortalitu a najnižšiu koncentráciu, ktorá spôsobí mortalitu 100 %; okrem toho musí zahrňovať pozorované účinky na morfológiu a správanie.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeTieto štúdie sa vyžadujú len, keď- prípravok obsahuje viac ako jednu účinnú látku,- toxicitu novej formulácie nemožno spoľahlivo predvídať na základe výsledkov formulácie testovanej podľa ustanovení prílohy II, bod 8.4 alebo tohto bodu.Skúšobný postupSkúška sa musí vykonať metódou OECD 207.10.6.1.2. Skúšky subletálnych účinkovÚčel skúškySkúška by mala poskytnúť hodnotu NOEC a účinky na rast, reprodukciu a správanie.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeTieto štúdie sa vyžadujú len, keď- prípravok obsahuje viac ako jednu účinnú látku,- toxicitu novej formulácie nemožno spoľahlivo predvídať na základe výsledkov formulácie testovanej podľa ustanovení prílohy II, bod 8.4 alebo tohto bodu,- sa zvýšilo odporúčané aplikačné množstvo oproti množstvu, odskúšanému podľa prílohy II predtým.Skúšobné podmienkyPlatia tie isté ustanovenia ako v zodpovedajúcich odsekoch prílohy II, bod 8.4.2.10.6.1.3. Poľné štúdieÚčel skúškySkúška by mala poskytnúť dostatočné údaje na vyhodnotenie účinkov na dážďovky v poľných podmienkach.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeKeď TERlt < 5, musí sa vykonať a vypracovať poľná štúdia na určenie praktických poľných podmienok.O vyšetrovaní obsahu rezíduí v dážďovkách sa rozhoduje na základe znaleckého posúdenia.Skúšobné podmienkyVybrané polia majú mať primeranú populáciu dážďoviek.Skúška sa musí vykonať s najvyšším navrhovaným aplikačným množstvom. Do skúšky sa musí zahrnúť aj referenčný toxický prípravok.10.6.2. Účinky na necieľové pôdne makroorganizmyÚčel skúškySkúška by mala poskytnúť dostatočné údaje na vyhodnotenie účinku prípravku na ochranu rastlín na makroorganizmy, ktoré prispievajú k rozkladu odumretých rastlín a živočíšnych organických látok.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeSkúšanie sa nevyžaduje, keď podľa bodu 9.1 prílohy III je zrejmé, že hodnoty DT90 sú nižšie ako 100 dní alebo charakter a spôsob použitia prípravku na ochranu rastlín je taký, že k vystaveniu jeho pôsobeniu nedôjde alebo, keď údaje zo štúdií o aktívnej látke, vykonané podľa ustanovení bodov 8.3.2, 8.4 a 8.5 prílohy II naznačujú, že nejestvuje riziko pre pôdnu makrofaunu, dážďovky alebo pôdnu mikroflóru.Účinok na rozklad organických látok sa musí skúmať a uvádzať, keď hodnoty DT90f určené v poľných štúdiách rozptylu (bod 9.1) sú > 365 dní.10.7. Účinky na necieľové pôdne mikroorganizmy10.7.1. Laboratórne skúškyÚčel skúškySkúška by mala poskytnúť dostatok údajov na vyhodnotenie účinku prípravku na ochranu rastlín na mikrobiálnu aktivitu v pôde s ohľadom na premenu dusíka a mineralizáciu uhlíka.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeÚčinok na necieľové pôdne mikroorganizmy sa musí laboratórne skúšať, keď hodnoty DT90f určené v poľných štúdiách rozptylu (bod 9.1) sú > 100 dní. Skúšanie sa však nevyžaduje, ak sa štúdiách, vykonaných podľa ustanovení bodu 8.5 prílohy II, hodnoty metabolickej aktivity mikrobiálnej biomasy po 100 dňoch líšia od kontrolných hodnôt o menej, ako 25 % a keď sú také údaje pre použitie, charakter a vlastnosti určitého prípravku, ktorý sa má povoliť, relevantné.Skúšobný postupSetac — Postup pri posudzovaní stavu životného prostredia a ekotoxicity pesticídov.10.7.2. Doplňujúce skúškyÚčel skúškySkúška má poskytnúť dostatočné údaje na vyhodnotenie účinku prípravku na ochranu rastlín na mikrobiálnu aktivitu v poľných podmienkach.Okolnosti, keď sa skúška vyžadujeĎalšie skúšky v laboratóriu, skleníku alebo na poli môžu byť potrebné, keď sa po 100 dňoch nameraná aktivita líši od kontrolnej o viac ako 25 %.10.8. Dostupné údaje z primárneho biologického screeningu v sumárnej formeSúhrn dostupných údajov z predchádzajúcich skúšok využitých na posúdenie biologickej aktivity a na zistenie rozsahu dávkovania, buď pozitívneho, alebo negatívneho, ktorý poskytuje informácie ohľadne možných účinkov na iné necieľové druhy flóry i fauny, spolu s kritickým posúdením ich významnosti pokiaľ ide o možný účinok na necieľové druhy.11. ZHRNUTIE A VYHODNOTENIE BODOV 9 A 10Zhrnutie a vyhodnotenie všetkých údajov prezentovaných v bodoch 9 a 10 by malo byť vykonané podľa pokynov príslušných orgánov členských štátov, týkajúcich sa formy takého zhrnutia a vyhodnotenia. Malo by obsahovať podrobné a kritické posúdenie takých údajov v kontexte relevantných hodnotiacich a rozhodovacích kritérií a usmernení s osobitným poukázaním na riziká pre životné prostredie a necieľové druhy, ktoré môžu vzniknúť alebo skutočne vzniknú a na rozsah, kvalitu a spoľahlivosť dátovej základne. Osobitne treba uviesť:- predpokladané rozdelenie a stav v životnom prostredí a príslušné časové priebehy,- identifikáciu ohrozených necieľových druhov a populácií s údajmi o rozsahu možnej expozície,- podľa okolností – vyhodnotenie prípadných krátkodobých a dlhodobých rizík pre necieľové druhy, populácie, spoločenstvá a procesy,- vyhodnotenie rizika úhynu rýb a veľkých stavovcov alebo pozemných predátorov bez ohľadu na účinky na úroveň populácií alebo spoločenstiev a- identifikáciu potrebných preventívnych opatrení na zamedzenie alebo minimalizáciu znečistenia životného prostredia a ochranu necieľových druhov."[1] OEPP/EPPO (1993). Pomôcka na rozhodovanie pri posudzovaní environmentálneho rizika prípravkov na ochranu rastlín. Bulletin OEPP/EPPO Bulletin 23, 1-154 a Bulletin 24, 1-87.--------------------------------------------------


title: Smernica Rady z 18. júna 1991 o kontrole získavania a vlastnenia zbraní

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31991L0477

Úradný vestník L 256 , 13/09/1991 S. 0051 - 0058 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 15 Zväzok 10 S. 0145  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 15 Zväzok 10 S. 0145

		Smernica Radyz 18. júna 1991o kontrole získavania a vlastnenia zbraní(91/477/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 100a,so zreteľom na návrh Komisie [1],v spolupráci s Európskym parlamentom [2],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [3],keďže článok 8a zmluvy stanovuje, že vnútorný trh sa musí zaviesť najneskôr do 31. decembra 1992; keďže podľa ustanovení zmluvy vnútorný trh zahrnuje oblasť bez vnútorných hraníc, kde je zabezpečený voľný pohyb tovaru, osôb, služieb a kapitálu;keďže Európska Rada na svojom zasadnutí vo Fontainebleau 25. a 26. júna 1984 výslovne stanovila cieľ zrušenia všetkých policajných a colných formalít na vnútorných hraniciach spoločenstva;keďže úplné zrušenie kontrol a formálnych požiadaviek na vnútorných hraniciach spoločenstva si vyžaduje splnenie určitých základných podmienok; keďže Komisia vo svojej bielej knihe "Dokončenie vnútorného trhu" vyhlásila, že zrušenie kontrol bezpečnosti prepravovaných predmetov a osôb si vyžaduje, okrem iného, aproximáciu právnych predpisov týkajúcich sa zbraní;keďže zrušenie kontrol držby zbraní na vnútorných hraniciach spoločenstva si nevyhnutne vyžaduje prijatie účinných pravidiel umožňujúcich, aby kontroly nadobúdania a držby strelných zbraní a ich prepravy do iného členského štátu vykonávali v rámci členských štátov; keďže systematické kontroly na vnútorných hraniciach spoločenstva sa preto musia zrušiť;keďže vzájomná dôvera v oblasti ochrany osôb, ktorá sa vytvorí medzi členskými štátmi vďaka týmto pravidlám, bude väčšia, ak bude podložená čiastočne zosúladenými právnymi predpismi; keďže by preto bolo prospešné určiť kategóriu strelných zbraní, ktorých nadobudnutie a držba súkromnými osobami sa má zakázať alebo sa má podrobiť oprávneniu, alebo ohláseniu;keďže prechádzanie z jedného členského štátu do druhého so zbraňou by v zásade malo byť zakázané; keďže odchýlka z tohto je prijateľná iba vtedy, ak sa prijme postup, ktorý umožní členským štátom, aby sa im oznamovalo, že na ich územie sa má priniesť strelná zbraň;keďže by sa však mali prijať flexibilnejšie pravidlá, pokiaľ ide o lov a športovú streľbu, aby sa zabránilo ohrozeniu voľného pohybu viac, ako je nevyhnutné;keďže smernica neovplyvňuje právo členských štátov, aby prijali opatrenia na zabránenie nezákonnému obchodu so zbraňami;PRIJALA TÚTO SMERNICU:KAPITOLA 1PôsobnosťČlánok 11. Na účely tejto smernice "zbrane" a "strelné zbrane" budú mať taký význam, aký sa im pripisuje v prílohe I. Strené zbrane sú klasifikované a definované v oddieli II tejto prílohy.2. Na účely tejto smernice "predajca" znamená každú fyzickú alebo právnickú osobu, ktorej obchod alebo podnikanie pozostáva úplne alebo čiastočne z výroby, obchodu, prenajímania, opráv alebo konverzie strelných zbraní.3. Na účely tejto smernice sa každá osoba bude považovať za občana s bydliskom v krajine, ktorá je označená ako adresa v doklade uvádzajúcom miesto jeho bydliska, akým je pas alebo preukaz totožnosti, ktorý sa predkladá orgánom členského štátu alebo predajcovi pri kontrole držby alebo nadobudnutia zbrane.4. "Európsky zbrojný pas" je doklad, ktorý na žiadosť vydávajú orgány členských štátov osobe, ktorá sa legálne stáva držiteľom a používateľom strelnej zbrane. Platí najviac päť rokov. Dobu platnosti je možné predĺžiť. Keď sú na zbrojnom pase uvedené iba strelné zbrane kategórie D, maximálna doba platnosti bude 10 rokov. Bude obsahovať informácie stanovené v prílohe II. "Európsky zbrojný pas" je neprenosný doklad, v ktorom je uvedená strelná zbraň alebo strelné zbrane, ktoré má v držbe a užívaní držiteľ zbrojného pasu. Osoba používajúca strelnú zbraň musí mať vždy pri sebe zbrojný pas. Zmeny v držbe alebo charakteristikách strelných zbraní, ako aj strata alebo krádež zbrane sa uvedú do pasu.Článok 21. Táto smernica sa nedotýka použitia vnútroštátnych ustanovení týkajúcich sa nosenia zbraní, lovu alebo športovej streľby.2. Táto smernica sa v súlade s vnútroštátnym právom nevzťahuje na nadobúdanie alebo držbu zbraní a streliva ozbrojenými silami, políciou, štátnymi orgánmi alebo zberateľmi a orgánmi, ktoré sa zaoberajú historickými aspektmi zbraní a ktoré sú takto uznané členským štátom, na území ktorého sú zriadené. Nevzťahuje sa ani na obchodné prevody vojnových zbraní a streliva.Článok 3S výhradou práv udelených občanom s bydliskom v členských štátoch na základe článku 12 ods. 2, členské štáty môžu prijať do svojich právnych predpisov prísnejšie ustanovenia, ako sú tie, ktoré sú stanovené v tejto smernici.KAPITOLA 2Zosúladenie právnych predpisov týkajúcich sa strelných zbraníČlánok 4Každý členský štát podmieni vykonávanie činnosti predajcu na svojom území, prinajmenšom pokiaľ ide o kategórie A a B, oprávnením udeľovaným minimálne na základe kontroly súkromnej a profesijnej integrity predajcu. V prípade právnickej osoby sa kontrola bude týkať osoby, ktorá riadi podnik. Vo vzťahu ku kategóriám C a D každý štát, ktorý nepodmieňuje vykonávanie činnosti predajcu oprávnením, podrobí takúto činnosť ohlasovacej povinnosti.Od každého predajcu sa bude vyžadovať, aby viedol evidenciu zbraní, v ktorej budú zaznamenané informácie o všetkých strelných zbraniach zaradených do kategórie A, B alebo C, ktoré obdržal alebo predal vrátane takých náležitostí, ktoré umožnia identifikáciu zbrane, najmä jej typ, značku, model, kaliber a výrobné číslo, meno a adresu dodávateľa a nadobúdateľa zbrane. Členské štáty budú pravidelne kontrolovať, či si predajca plní túto povinnosť. Predajca uchováva evidenciu po dobu piatich rokov, dokonca aj po skončení svojej činnosti.Článok 5Bez toho, aby bol dotknutý článok 3, členské štáty povolia nadobudnutie a držbu strelných zbraní zaradených do kategórie B iba osobám, ktoré majú na to opodstatnený dôvod a ktoré:a) dosiahli vek 18 rokov a viac, okrem lovu a športovej streľby;b) pravdepodobne nebudú predstavovať nebezpečenstvo samy sebe, pre verejný poriadok alebo verejnú bezpečnosť.Bez toho, aby bol dotknutý článok 3, členské štáty povolia nadobudnutie a držbu strelných zbraní zaradených do kategórií C a D iba osobám spĺňajúcim podmienky v písm. a) prvého odseku.Členské štáty môžu odobrať oprávnenie na držbu strelnej zbrane iba vtedy, ak sa prestane spĺňať ktorákoľvek z podmienok v písmene b) prvého odseku.Členské štáty nesmú zakázať osobám s bydliskom na ich územiach mať v držbe zbraň nadobudnutú v inom členskom štáte, pokiaľ na svojich vlastných územiach nezakážu nadobúdanie tej istej zbrane.Článok 6Členské štáty prijmú príslušné opatrenia, aby zakázali nadobúdanie a držbu strelných zbraní a streliva zaradených do kategórie A. V osobitných prípadoch môžu príslušné orgány udeliť oprávnenie na takéto strelné zbrane a strelivo, ak to neodporuje verejnej bezpečnosti a verejnému poriadku.Článok 71. Na území členského štátu nesmie nikto nadobudnúť strelnú zbraň zaradenú do kategórie B, pokiaľ ho tento členský štát na to neoprávni.Takéto oprávnenie sa nesmie vydať občanovi s bydliskom v inom členskom štáte bez predchádzajúceho súhlasu tohto iného členského štátu.2. Nikto nesmie mať na území členského štátu v držbe strelnú zbraň zaradenú do kategórie B, pokiaľ ho tento členský štát na to neoprávni. Ak ide o občana s bydliskom v inom členskom štáte, tento iný členský štát bude o tom informovaný.3. Oprávnenie potrebné na nadobudnutie strelnej zbrane zaradenej do kategórie B môže mať formu samostatného správneho rozhodnutia.Článok 81. Nikto nesmie mať v držbe strelnú zbraň zaradenú do kategórie C bez toho, aby to ohlásil úradom členského štátu, v ktorom je táto strelná zbraň v držbe.Členské štáty stanovia povinné prihlásenie všetkých strelných zbraní zaradených do kategórie C, ktoré sú v súčasnosti v držbe na ich území a ktoré predtým neboli prihlásené, a to do jedného roka od nadobudnutia účinnosti vnútroštátnych ustanovení transponujúcich túto smernicu.2. Každý obchodník, predajca alebo súkromná osoba oznámi úradom členského štátu každý prevod alebo odovzdanie strelnej zbrane zaradenej do kategórie C zrealizovaný na jeho území a uvedie podrobné údaje, podľa ktorých je možné identifikovať danú strelnú zbraň a jej nadobúdateľa. Ak je nadobúdateľ takejto strelnej zbrane občan s bydliskom v inom členskom štáte, bude tento iný členský štát informovaný o nadobudnutí zbrane členským štátom, v ktorom sa nadobudnutie uskutočnilo a osobou, ktorá nadobudla zbraň.3. Ak členský štát na svojom území zakazuje alebo podrobuje oprávneniu nadobúdanie a držbu strelnej zbrane zaradenej do kategórie B, C alebo D, bude o tom informovať ostatné členské štáty, ktoré potom podľa článku 12 ods. 2 do každého európskeho zbrojného pasu vydaného pre takúto strelnú zbraň výslovne zaznamenajú vyhlásenie v tomto zmysle.Článok 91. Odovzdanie strelnej zbrane zaradenej do kategórie A, B alebo C osobe, ktorá nemá bydlisko v dotknutom členskom štáte sa povolí pod podmienkou splnenia povinností stanovených v článkoch 6, 7 a 8:- ak nadobúdateľ dostal povolenie podľa článku 11, aby sám vykonal prevoz do svojej krajiny pobytu,- ak nadobúdateľ predloží písomné vyhlásenie dosvedčujúce a odôvodňujúce jeho úmysel mať v držbe strelnú zbraň v členskom štáte jej nadobudnutia za predpokladu, že splní zákonné podmienky pre jej držbu v tomto členskom štáte.2. Členské štáty môžu povoliť dočasné odovzdanie strelných zbraní v súlade s postupmi, ktoré ustanovia.Článok 10Opatrenia pre nadobúdanie a držbu streliva budú také isté ako pre držbu strelných zbraní, pre ktoré je strelivo určené.KAPITOLA 3Formálne náležitosti pre pohyb zbraní v rámci spoločenstvaČlánok 111. Bez toho, by bol dotknutý článok 12, strelné zbrane sa môžu prevážať z jedného členského štátu do druhého iba podľa postupu stanoveného v nasledujúcich odsekoch. Tieto ustanovenia sa použijú aj na prevozy strelných zbraní na základe zásielkového predaja.2. Ak sa má prepraviť strelná zbraň do iného členského štátu, dotknutá osoba predloží pred prevozom členskému štátu, v ktorom sa takáto strelná zbraň nachádza, tieto podrobné údaje:- meno a adresu osoby, ktorá predáva alebo odovzdáva zbraň a osoby, ktorá ju kupuje alebo nadobúda, alebo, v prípade potreby, vlastníka,- adresu, kam sa zbraň má zaslať alebo prepraviť,- počet zbraní, ktoré majú byť zaslané alebo prepravené,- podrobné údaje umožňujúce identifikáciu strelnej zbrane, ako aj záznam o tom, že strelná zbraň bola podrobená kontrole podľa Dohovoru z 1. júla 1969 o vzájomnom uznávaní skúšobných značiek ručných zbraní,- prepravné prostriedky,- dátum odoslania a odhadovaný dátum príchodu zbrane na miesto určenia.Informácie uvedené v posledných dvoch zarážkach nie je potrebné uviesť v prípade, keď sa prevoz uskutočňuje medzi predajcami.Členský štát preskúma podmienky, za akých sa má prevoz uskutočniť, najmä pokiaľ ide o bezpečnosť.Keď členský štát povolí takýto prevoz, vydá oprávnenie obsahujúce všetky podrobné údaje uvedené v prvom odseku. Takéto oprávnenie bude sprevádzať strelnú zbraň až na miesto určenia; musí sa predložiť vždy, keď o to požiadajú úrady členských štátov.3. V prípade prevozu strelných zbraní, iných než vojenských zbraní, vyňatých z pôsobnosti tejto smernice podľa článku 2 ods. 2, môže každý členský štát udeliť predajcovi právo vykonávať prevozy strelných zbraní z jeho územia predajcovi etablovanému v inom členskom štáte bez predchádzajúceho oprávnenia uvedeného v odseku 2. Na tento účel vydá oprávnenie platné najviac tri roky, ktoré je možné kedykoľvek pozastaviť alebo zrušiť odôvodneným rozhodnutím. Doklad odvolávajúci sa na toto oprávnenie musí sprevádzať strelnú zbraň až na miesto určenia; musí sa predložiť vždy, keď o to požiadajú úrady členských štátov.Najneskôr v čase prevozu oznámi predajca úradom členského štátu, z ktorého sa má prevoz uskutočniť, všetky podrobné údaje vymenované v prvom pododseku odseku 2.4. Každý členský štát doručí ostatným členským štátom zoznam strelných zbraní, ktorých prevoz na jeho územie sa môže povoliť bez predchádzajúceho súhlasu.Takéto zoznamy strelných zbraní sa oznámia predajcom, ktorí získali schválenie na prevoz strelných zbraní bez predchádzajúceho súhlasu podľa postupu stanoveného v odseku 3.Článok 121. Ak sa nepoužije postup stanovený v článku 11, nepovolí sa držba zbrane počas cesty cez dva alebo viacero členských štátov, kým dotknutá osoba nezíska oprávnenie každého z týchto členských štátov.Členské štáty môžu udeliť takéto oprávnenie na jednu alebo niekoľko ciest najviac na dobu jedného roka, ktorú je možné predĺžiť. Takéto oprávnenia sa zapíšu do európskeho zbrojného pasu, ktorý musí cestujúci predložiť vždy, keď o to úrady členských štátov požiadajú.2. Bez ohľadu na odsek 1 môžu mať poľovníci a športoví strelci v držbe bez predchádzajúceho oprávnenia jednu alebo niekoľko strelných zbraní zaradených do kategórií C a D, resp. B, C a D počas cesty cez dva alebo viac členských štátov s cieľom účasti na svojich aktivitách za predpokladu, že majú európsky zbrojný pas, v ktorom je uvedená takáto zbraň alebo zbrane a že môžu riadne doložiť dôvody svojej cesty, najmä predložením pozvania.Táto odchýlka sa však nepoužije na cesty do členského štátu, ktorý zakazuje nadobúdanie alebo držbu príslušnej strelnej zbrane, alebo ktorý to v súlade s článkom 8 ods. 3 podmieňuje oprávnením; v takomto prípade sa do európskeho zbrojného pasu zaznamená výslovné vyhlásenie v tomto zmysle.V súvislosti so správou uvedenou v článku 17 posúdi Komisia po porade s členskými štátmi aj účinky uplatňovania druhého pododseku, najmä pokiaľ ide o dosah na verejný poriadok a verejnú bezpečnosť.3. Podľa dohôd o vzájomnom uznávaní národných dokladov, môžu dva alebo viaceré členské štáty stanoviť pre pohyb strelných zbraní na ich územiach flexibilnejšie opatrenia než tie, ako sú stanovené v tomto článku.Článok 131. Každý členský štát oznámi všetky užitočné informácie, ktoré má k dispozícii o definitívnych prevozoch strelných zbraní do členského štátu, na územie ktorého sa takýto prevoz zrealizoval.2. Všetky informácie, ktoré členské štáty obdržia na základe postupov stanovených v článku 11 pre prevozy strelných zbraní a v článku 7 ods. 2 a v článku 8 ods. 2 pre nadobúdanie a držbu strelných zbraní osobami, ktoré nemajú bydlisko v členskom štáte, oznámia cieľovému členskému štátu najneskôr v čase príslušných prevozov a v prípade potreby, tranzitnému členskému štátu najneskôr v čase prevozu.3. Členské štáty zriadia najneskôr do 1. januára 1993 siete pre výmenu informácií na účely uplatňovania tohto článku. Budú informovať ostatné členské štáty a Komisiu o národných orgánoch zodpovedných za odovzdávanie a prijímanie informácií a za uplatňovanie formalít uvedených v článku 11 ods. 4.Článok 14Členské štáty prijmú všetky príslušné ustanovenia zakazujúce vstup na ich územie:- strelných zbraní s výnimkou prípadov popísaných v článkoch 11 a 12 a za predpokladu splnenia podmienok v nich stanovených,- inej zbrane ako strelnej za predpokladu, že to povoľujú vnútroštátne ustanovenia dotknutého členského štátu.KAPITOLA 4Záverečné ustanoveniaČlánok 151. Členské štáty zintenzívnia kontroly držby zbraní na vonkajších hraniciach spoločenstva. Zabezpečia najmä, aby cestujúci z tretích krajín, ktorí majú v úmysle pokračovať ďalej v ceste do iného členského štátu, konali v súlade s článkom 12.2. Táto smernica nebráni vykonávaniu kontrol členskými štátmi alebo dopravcami pri nastupovaní do dopravného prostriedku.3. Členské štáty budú informovať Komisiu o spôsobe vykonávania kontrol uvedených v odsekoch 1 a 2. Komisia zhromaždí tieto informácie a dá ich k dispozícii všetkým členským štátom.4. Členské štáty oznámia Komisii svoje vnútroštátne ustanovenia, ako aj zmeny týkajúce sa nadobúdania a držby zbraní, ak je vnútroštátne právo prísnejšie ako minimálne normy, ktorých prijatie sa od nich vyžaduje. Komisia postúpi tieto informácie ostatným členským štátom.Článok 16Členské štáty zavedú tresty za nedodržanie ustanovení prijatých podľa tejto smernice. Tieto tresty musia byť dostatočné na to, aby prispievali k dodržiavaniu takýchto ustanovení.Článok 17Komisia predloží do piatich rokov od transponovania tejto smernice do vnútroštátnych právnych predpisov správu Európskemu parlamentu a Rade o situácii vyplývajúcej z uplatňovania tejto smernice, ku ktorej budú podľa potreby pripojené návrhy.Článok 18Členské štáty príjmu zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou v primeranom čase, aby opatrenia ustanovené touto smernicou mohli byť účinné najneskôr od 1. januára 1993. Bezodkladne o tom informujú Komisiu a ostatné členské štáty.Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.Článok 19Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Luxemburgu 18. júna 1991Za RadupredsedaG. Wohlfart[1] Ú. v. ES C 235, 1.9.1987, s. 8, aÚ. v. ES C 299, 28.11.1989, s. 6.[2] Ú. v. ES C 231, 17.9.1990, s. 69, aÚ. v. ES C 158, 17.6.1991, s. 89.[3] Ú. v. ES C 35, 8.2.1988, s. 5.--------------------------------------------------PRÍLOHA II. Na účely tejto smernice "zbraň" znamená:- akúkoľvek strelnú zbraň definovanú v oddiele II tejto prílohy,- iné zbrane ako strelné, ktoré sú definované vo vnútroštátnych právnych predpisoch.II. Na účely tejto smernice "strelná zbraň" znamená:A. Akýkoľvek predmet spadajúci do jednej z nasledovných kategórií, s výnimkou tých, ktoré zodpovedajú definícii, ale sú vylúčené kvôli jednému z dôvodov vymenovaných v oddieli III.Kategória A –Zakázané strelné zbrane1. Výbušné vojenské strely a odpaľovacie zariadenia.2. Automatické strelné zbrane.3. Strelné zbrane zamaskované ako iné predmety.4. Strelivo s trhacími, výbušnými alebo zápalnými projektilmi, ako aj projektily pre takéto strelivo.5. Strelivo pre pištole a revolvery s expanzívnymi projektilmi a projektilmi pre takéto strelivo, okrem prípadov, ak ide o lovecké zbrane alebo zbrane pre športovú streľbu pre osoby oprávnené ich používať.Kategória B -Strelné zbrane podliehajúce oprávneniu1. Krátke poloautomatické alebo opakovacie strelné zbrane.2. Krátke jednoranové strelné zbrane s centrálnou perkusiou.3. Krátke jednoranové strelné zbrane s prstencovou perkusiou s celkovou dĺžkou menej ako 28 cm.4. Dlhé poloautomatické strelné zbrane, ktorých zásobník a komora môžu spolu pojať viac ako tri náboje.5. Dlhé poloautomatické strelné zbrane, ktorých zásobník a komora nemôžu spolu pojať viac ako tri náboje, ak ich nabíjacie zariadenie je odnímateľné alebo nie je isté, že táto zbraň sa nedá bežnými nástrojmi konvertovať na zbraň, ktorej zásobník a komora môžu spolu pojať viac ako tri náboje.6. Dlhé opakovacie a poloautomatické strelné zbrane s hladko vyvŕtanými hlavňami nepresahujúcimi dĺžku 60 cm.7. Poloautomatické zbrane pre civilné použitie, ktoré sa podobajú zbraniam s automatickými mechanizmami.Kategória C –Strelné zbrane podliehajúce ohláseniu1. Dlhé opakovacie strelné zbrane, iné ako tie zaradené do kategórie B bod 6.2. Dlhé jednoranové strelné zbrane s vŕtanou hlavňou.3. Dlhé poloautomatické strelné zbrane, iné ako tie zaradené do kategórie B body 4 až 7.4. Krátke jednoranové strelné zbrane s prstencovou perkusiou, ktorých celková dĺžka nie je viac ako 28 cm.Kategória D –Iné strelné zbraneDlhé jednoranové strelné zbrane s hladkou hlavňou:B. Ktorákoľvek podstatná súčasť takýchto strelných zbraní:Mechanizmus uzáveru, komora a hlaveň strelnej zbrane, ktoré sú ako oddelené predmety zahrnuté do kategórie strelných zbraní, na ktoré sú alebo majú byť namontované.III. Na účely tejto prílohy predmety, ktoré zodpovedajú definícii "strelnej zbrane", nebudú zahrnuté do tejto definície, ak:a) sú trvalo zbavené spôsobilosti na použitie aplikáciou technických postupov, za ktoré ručí úradný orgán, alebo ktoré uznal takýto orgán;b) sú určené na účel poplachu, signalizácie, záchrany života, porážku zvierat alebo rybolovu harpúnou, alebo na priemyselné alebo technické účely za predpokladu, že sa dajú použiť iba na stanovený účel;c) považujú sa za starožitné zbrane alebo kópie takýchto zbraní, ak nie sú zaradené do predchádzajúcich kategórií a podliehajú vnútroštátnym zákonom.Pokiaľ sa neuskutoční koordinácia v celom spoločenstve, môžu členské štáty používať svoje vnútroštátne zákony na strelné zbrane uvedené v zozname v tomto oddieli.IV. Na účely tejto prílohy:a) "krátka strelná zbraň" je strelná zbraň, ktorej hlaveň nepresahuje 30 cm, alebo ktorej celková dĺžka je najviac 60 cm;b) "dlhá zbraň" je akákoľvek strelná zbraň, iná ako krátka strelná zbraň;c) "automatická strelná zbraň" je strelná zbraň, ktorá sa znovu automaticky nabíja po každom vypálení jedného náboja a môže vypáliť viac ako jeden náboj pri jednom stlačení spúšte;d) "poloautomatická strelná zbraň" je strelná zbraň, ktorá sa znovu automaticky nabíja po každom vypálení jedného náboja a môže vypáliť iba jeden náboj pri jednom stlačení spúšte;e) "opakovacia strelná zbraň" je strelná zbraň, ktorá je skonštruovaná tak, že po vypálení náboja sa znovu nabije zo zásobníka alebo bubienka ručným zásahom;f) "jednoranová strelná zbraň" je strelná zbraň bez zásobníka, ktorá sa nabíja pred každým výstrelom ručným vložením náboja do komory alebo do nabíjacieho priestoru pri ústí hlavne;g) "strelivo s perforujúcimi projektilmi" je strelivo na vojenské použitie, kde je projektil oplášťovaný a má priebojné tvrdé jadro;h) "strelivo s výbušnými projektilmi" je strelivo na vojenské použitie, kde projektil obsahuje nálož, ktorá po náraze exploduje;i) "strelivo so zápalnými projektilmi" je strelivo na vojenské použitie, kde projektil obsahuje chemickú zmes, ktorá sa vznieti pri kontakte so vzduchom alebo pri náraze.--------------------------------------------------PRÍLOHA IIEURÓPSKY ZBROJNÝ PASPas musí obsahovať tieto časti:a) totožnosť držiteľa;b) identifikáciu zbrane lebo strelnej zbrane vrátane odkazu na kategóriu v zmysle smernice;c) dobu platnosti pasu;d) časť vyhradenú pre členský štát vydávajúci pas (typ a odkazy na oprávnenia, atď.);e) časť vyhradenú na záznamy ostatných členských štátov (povolenie na vstup na ich územie, atď.);f) vyhlásenia:"Právo cestovať do iného členského štátu s jednou alebo viacerými strelnými zbraňami kategórie B, C alebo D uvedených v tomto pase podlieha jednému alebo niekoľkým predchádzajúcim príslušným oprávneniam navštíveného členského štátu. Toto alebo tieto oprávnenia sa môžu zaznamenať do pasu.Vyššie uvedené predchádzajúce oprávnenie nie je v zásade potrebné na cestu so strelnou zbraňou kategórie C alebo D s cieľom účasti na love, alebo so strelnou zbraňou kategórie B, C alebo D s cieľom účasti na športovej streľbe pod podmienkou, že cestujúci je držiteľom zbrojného pasu a môže preukázať dôvod svojej cesty."Keď členský štát informoval ostatné členské štáty v súlade s článkom 8 ods. 3, že držba určitých strelných zbraní kategórie B, C alebo D je zakázaná alebo podlieha oprávneniu, doplní sa jedno z týchto vyhlásení:"Cesta do … (príslušného štátu/ov) so strelnou zbraňou … (identifikácia) je zakázaná.""Cesta do … (príslušného štátu/ov) so strelnou zbraňou … (identifikácia) podlieha oprávneniu."--------------------------------------------------