title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/76/EÚ z  24. novembra 2010 , ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokiaľ ide o kapitálové požiadavky na obchodnú knihu a na resekuritizácie a preverovanie politík odmeňovania orgánmi dohľadu Text s významom pre EHP

text:
               14.12.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 329/3

         SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2010/76/EÚ
   z 24. novembra 2010,
   ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokiaľ ide o kapitálové požiadavky na obchodnú knihu a na resekuritizácie a preverovanie politík odmeňovania orgánmi dohľadu
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 53 ods. 1,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),
   konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
   keďže:

               (1)

               Nadmerné a neobozretné riskovanie v bankovom sektore viedlo k zlyhaniu jednotlivých finančných inštitúcií a k systémovým problémom v členských štátoch, ako aj vo svete. Hoci príčiny takéhoto riskovania sú početné a zložité, orgány dohľadu a regulačné orgány vrátane skupiny G-20 a Výboru európskych orgánov bankového dohľadu (CEBS) sa zhodli na tom, že k nemu prispeli aj nevhodné štruktúry odmeňovania v niektorých finančných inštitúciách. Politiky odmeňovania, ktoré nabádajú k podstupovaniu rizík presahujúcich všeobecnú mieru rizika tolerovanú inštitúciou, môžu narušiť správne a účinné riadenie rizík a môžu vyvolať nadmerné rizikové správanie. Mimoriadne dôležité sú preto medzinárodne dohodnuté a schválené zásady Rady pre finančnú stabilitu (ďalej len „zásady Rady pre finančnú stabilitu“) týkajúce sa správnych postupov odmeňovania.

               (2)

               V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES zo 14. júna 2006 o začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií (4) sa vyžaduje, aby mali úverové inštitúcie zavedené opatrenia, stratégie, postupy a mechanizmy na riadenie rizík, ktorým sú vystavené. Podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/49/ES zo 14. júna 2006 o kapitálovej primeranosti investičných spoločností a úverových inštitúcií (5) sa tieto požiadavky uplatňujú na investičné spoločnosti v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi (6). V smernici 2006/48/ES sa vyžaduje, aby príslušné orgány preskúmali tieto opatrenia, stratégie, postupy a mechanizmy a určili, či vlastné zdroje, ktoré majú príslušné úverové inštitúcie alebo investičné spoločnosti, zaručujú správne riadenie a krytie rizík, ktorým sú alebo ktorým by mohli byť tieto inštitúcie alebo spoločnosti vystavené. Voči bankovým skupinám sa tento dohľad vykonáva na konsolidovanom základe a zahŕňa finančné holdingové spoločnosti a pridružené finančné inštitúcie vo všetkých jurisdikciách.

               (3)

               S cieľom riešiť prípadný škodlivý vplyv zle navrhnutých štruktúr odmeňovania na kvalitu riadenia rizík a kontrolu rizikového správania jednotlivcov by sa mali požiadavky smernice 2006/48/ES doplniť o výslovnú povinnosť úverových inštitúcií a investičných spoločností zaviesť a udržiavať v prípade kategórií pracovníkov, ktorých profesionálne aktivity majú významný vplyv na ich rizikový profil, také politiky a postupy odmeňovania, ktoré sú v súlade s účinným riadením rizík. Tieto kategórie pracovníkov by mali zahŕňať aspoň vrcholový manažment, pracovníkov zodpovedných za podstupovanie rizík, pracovníkov s kontrolnými funkciami a všetkých zamestnancov, ktorí na základe celkovej odmeny vrátane dobrovoľných platieb dôchodkového zabezpečenia patria do rovnakej príjmovej skupiny ako vrcholový manažment a pracovníci zodpovední za podstupovanie rizík.

               (4)

               Keďže nadmerné a neobozretné riskovanie môže narušiť finančné zdravie úverových inštitúcií alebo investičných spoločností a destabilizovať bankový systém, je dôležité, aby sa nová povinnosť v oblasti politík a postupov odmeňovania uplatňovala konzistentným spôsobom a aby sa týkala všetkých aspektov odmeňovania vrátane miezd, dobrovoľných platieb dôchodkového zabezpečenia a akýchkoľvek podobných výhod. V tejto súvislosti by mali dobrovoľné platby dôchodkového zabezpečenia znamenať dobrovoľné platby, ktoré úverová inštitúcia alebo investičná spoločnosť poskytuje zamestnancovi na individuálnom základe a ktoré sú splatné vzhľadom na odchod do dôchodku alebo v očakávaní odchodu do dôchodku a ktoré možno začleniť do pohyblivej zložky odmeňovania. Z uvedeného dôvodu je vhodné vymedziť jasné zásady správneho odmeňovania s cieľom zabezpečiť, aby štruktúra odmeňovania nenabádala k nadmernému riskovaniu jednotlivcov ani morálnemu riziku a aby bola v súlade s ochotou úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti podstupovať riziká, jej hodnotami a dlhodobými záujmami. Odmeňovanie by malo byť v súlade s úlohou finančného sektora ako mechanizmu, prostredníctvom ktorého sa finančné zdroje v hospodárstve vyčleňujú efektívnym spôsobom. Tieto zásady by mali osobitne zabezpečiť, aby návrh politík pohyblivého odmeňovania zaisťoval, aby boli stimuly v súlade s dlhodobými záujmami úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti a aby platobné metódy posilnili jej kapitálovú základňu. Výkonnostné zložky odmeňovania by mali takisto prispieť k posilneniu spravodlivosti v rámci štruktúr odmeňovania úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti. Tieto zásady by mali zohľadniť to, že úverové inštitúcie a investičné spoločnosti môžu tieto ustanovenia uplatňovať rôznym spôsobom v závislosti od svojej veľkosti, vnútornej organizácie a povahy, rozsahu a zložitosti svojich činností, a najmä že dodržiavanie všetkých zásad nemusí byť primerané pre investičné spoločnosti uvedené v článku 20 ods. 2 a 3 smernice 2006/49/ES. S cieľom zabezpečiť, aby sa koncepcia politík odmeňovania začlenila do riadenia rizík úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti, riadiaci orgán v rámci svojej funkcie dohľadu v každej úverovej inštitúcii alebo investičnej spoločnosti by mal prijať a pravidelne preskúmať zásady, ktoré sa majú uplatňovať. V tomto kontexte by riadiaci orgán v rámci svojej funkcie dohľadu mohol byť, ak je to možné a v súlade s vnútroštátnym právom obchodných spoločností, považovaný za dozornú radu.

               (5)

               Od úverových inštitúcií a investičných spoločností, ktoré sú významné z hľadiska svojej veľkosti, vnútornej organizácie a povahy, rozsahu a zložitosti svojich činností, by sa malo požadovať, aby vytvorili výbor pre odmeňovanie, ktorý bude neoddeliteľnou súčasťou ich riadiacej štruktúry a organizácie.

               (6)

               Komisia by mala do 1. apríla 2013 preskúmať zásady politiky odmeňovania s osobitným zreteľom na ich efektívnosť, vykonávanie a presadzovanie a zohľadniť pritom medzinárodný vývoj vrátane akýchkoľvek ďalších návrhov Rady pre finančnú stabilitu a vykonávanie zásad Rady pre finančnú stabilitu v ostatných jurisdikciách vrátane prepojenia medzi koncepciou pohyblivého odmeňovania a nadmerným riskovaním.

               (7)

               Cieľom politiky odmeňovania by malo byť zosúladenie osobných cieľov pracovníkov s dlhodobými záujmami príslušnej úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti. Posudzovanie výkonnostných zložiek odmeňovania by sa malo zakladať na dlhodobejšom výkone a mali by sa v ňom zohľadňovať neuzavreté riziká spojené s týmto výkonom. Posudzovanie výkonu by malo byť stanovené vo viacročnom rámci najmenej troch až piatich rokov, aby sa zaistilo, že proces posudzovania bude založený na dlhodobejšom výkone a že skutočné vyplácanie výkonnostných zložiek odmeňovania sa rozloží na celý hospodársky cyklus úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti. V záujme ďalšieho zladenia stimulov by podstatná časť pohyblivého odmeňovania všetkých pracovníkov, na ktorých sa vzťahujú tieto požiadavky, mala pozostávať z akcií, nástrojov úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti, ktoré súvisia s akciami, a to v závislosti od právnej štruktúry dotknutej úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti, alebo v prípade nekótovanej úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti z iných rovnocenných bezhotovostných nástrojov a tam, kde je to vhodné, i z ďalších dlhodobých finančných nástrojov, ktoré primerane odrážajú kreditnú kvalitu úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti. Malo by byť možné, aby tieto nástroje zahŕňali kapitálový nástroj, ktorý sa v prípade vážnych finančných problémov inštitúcie zmení na akcie alebo sa inak odpíše. V prípade, že dotknutá úverová inštitúcia nevydá dlhodobé finančné nástroje, by malo byť dovolené vydávať túto podstatnú časť pohyblivého odmeňovania v akciách a nástrojoch, ktorú súvisia s akciami, a iných rovnocenných bezhotovostných nástrojoch. Členské štáty alebo ich príslušné orgány by mali mať možnosť uložiť obmedzenia typov a foriem týchto nástrojov alebo prípadne zakázať určité nástroje.

               (8)

               Na minimalizovanie stimulov na nadmerné riskovanie by pohyblivé odmeňovanie malo byť vyváženou časťou celkovej odmeny. Je nevyhnutné, aby pevná mzda zamestnanca predstavovala dostatočne veľkú časť jeho celkovej odmeny, aby sa umožnilo fungovanie plne flexibilnej politiky pohyblivého odmeňovania vrátane možnosti nevyplácať žiadne pohyblivé odmeny. S cieľom zabezpečiť súlad postupov odmeňovania v rámci celého sektoru je vhodné konkretizovať určité jednoznačné požiadavky. Zaručené pohyblivé odmeňovanie nie je v súlade so správnym riadením rizík ani so zásadou odmeňovania podľa výkonu a malo by sa vo všeobecnosti zakázať.

               (9)

               Významná časť pohyblivej zložky odmeňovania, t. j. 40 až 60 %, by sa mala na primeraný čas odložiť. Táto časť by mala výrazne rásť v závislosti od služobného veku alebo miery zodpovednosti odmeňovanej osoby. Navyše by významná časť pohyblivej zložky odmeňovania mala pozostávať z akcií, nástrojov úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti súvisiacich s akciami, a to v závislosti od právnej štruktúry dotknutej úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti, alebo v prípade nekótovanej úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti z iných rovnocenných bezhotovostných nástrojov a tam, kde je to vhodné, z ďalších dlhodobých finančných nástrojov, ktoré primeraným spôsobom odrážajú kreditnú kvalitu úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti. V tomto kontexte je mimoriadne dôležité uplatňovanie zásady proporcionality, pretože v kontexte malých úverových inštitúcií a investičných spoločností nemusí byť uplatňovanie týchto požiadaviek vždy vhodné. Vzhľadom na obmedzenia, ktoré limitujú výšku pohyblivej odmeny splatnej v hotovosti a splatnej vopred by sa výška pohyblivej odmeny, ktorú možno vyplatiť v hotovosti alebo prostredníctvom hotovostného ekvivalentu a ktorá nepodlieha odkladu, mala obmedziť v záujme ďalšieho zosúladenia osobných cieľov pracovníkov s dlhodobým záujmom úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti.

               (10)

               Úverové inštitúcie a investičné spoločnosti by mali zabezpečiť, aby celková výška pohyblivej odmeny neobmedzovala ich schopnosť posilniť svoju kapitálovú základňu. Rozsah, v akom je potrebné budovať kapitál, by mal závisieť od súčasnej kapitálovej pozície úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti. V tomto kontexte by príslušné orgány členských štátov mali byť oprávnené obmedziť pohyblivé odmeňovanie, okrem iného aj ako percento z celkových čistých príjmov, ak nie je v súlade s udržiavaním zdravej kapitálovej základne.

               (11)

               Úverové inštitúcie a investičné spoločnosti by mali od svojich pracovníkov vyžadovať, aby sa zaviazali nepoužívať osobné zaisťovacie stratégie alebo poistenie, ktorými by mohli ohroziť výsledky zosúladenia rizika zakotveného v ich systémoch odmeňovania.

               (12)

               Pokiaľ ide o subjekty, ktoré požívajú výhody z výnimočnej vládnej intervencie, prioritami by malo byť vybudovanie ich kapitálovej základne a zabezpečenie obnovy pomoci poskytnutej platcom daní. Akékoľvek platby pohyblivého odmeňovania by mali zohľadňovať tieto priority.

               (13)

               Zásady týkajúce sa správnych politík odmeňovania, ktoré sa uvádzajú v odporúčaní Komisie z 30. apríla 2009 o politikách odmeňovania v odvetví finančných služieb (7), sú v súlade so zásadami stanovenými v tejto smernici a dopĺňajú ich.

               (14)

               Ustanovenia o odmeňovaní by sa mali uplatňovať bez toho, aby bolo dotknuté plné uplatňovanie základných práv zaručených zmluvami, najmä článok 153 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), všeobecné zásady vnútroštátneho zmluvného a pracovného práva, právne predpisy týkajúce sa práv a účasti akcionárov a všeobecných povinností správnych a dozorných orgánov dotknutej inštitúcie, ako aj prípadných práv sociálnych partnerov na uzatváranie a presadzovanie kolektívnych dohôd, v súlade s vnútroštátnym právom a zvykmi.

               (15)

               S cieľom zabezpečiť rýchle a účinné presadzovanie by príslušné orgány mali mať aj právomoc ukladať alebo uplatňovať sankcie finančného alebo nefinančného charakteru alebo iné opatrenia za porušenie požiadaviek smernice 2006/48/ES vrátane požiadavky zaviesť také politiky odmeňovania, ktoré sú v súlade so správnym a účinným riadením rizík. Tieto opatrenia a sankcie by mali byť účinné, primerané a odrádzajúce. S cieľom zabezpečiť konzistentnosť a rovnaké podmienky pre všetkých by Komisia mala na súhrnnom základe a so zreteľom na konzistentnosť v rámci Únie preskúmať prijatie a uplatňovanie týchto opatrení a sankcií členskými štátmi.

               (16)

               S cieľom zabezpečiť účinný dohľad nad rizikami, ktoré predstavujú nevhodné štruktúry odmeňovania, by sa mali politiky a postupy odmeňovania prijaté úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami začleniť do rozsahu preverovania orgánom dohľadu podľa smernice 2006/48/ES. Orgány dohľadu by mali počas tohto preverovania posúdiť, či je pravdepodobné, že tieto politiky a postupy budú nabádať k nadmernému riskovaniu príslušných pracovníkov. Navyše by CEBS mal zabezpečiť existenciu usmernení na hodnotenie vhodnosti osôb, ktoré v skutočnosti riadia podnikanie úverovej inštitúcie.

               (17)

               V Zelenej knihe Komisie z 2. júna 2010 o správe a riadení finančných inštitúcií a politikách odmeňovania sa identifikuje celý rad neúspechov v oblasti správy a riadenia v úverových inštitúciách a investičných spoločnostiach, ktoré by sa mali riešiť. Spomedzi stanovených riešení Komisia odkazuje na potrebu výrazného posilnenia požiadaviek týkajúcich sa osôb, ktoré v skutočnosti riadia podnikanie úverovej inštitúcie, ktoré by mali mať dostatočne dobrú povesť a primerané skúsenosti a ktoré by sa posudzovali podľa toho, či sú vhodné vykonávať odbornú činnosť. V zelenej knihe sa takisto zdôrazňuje potreba zlepšiť zapojenie akcionárov do schvaľovania politík odmeňovania. Európsky parlament a Rada berú na vedomie zámer Komisie predložiť v prípade potreby v rámci nadväzných opatrení legislatívne návrhy k týmto otázkam.

               (18)

               S cieľom ešte viac podporiť transparentnosť, pokiaľ ide o postupy odmeňovania úverových inštitúcií a investičných spoločností, príslušné orgány členských štátov by mali zhromažďovať informácie o odmeňovaní, aby mohli porovnať trendy v oblasti odmeňovania v súlade s kategóriami kvantitatívnych informácií, ktoré sú úverové inštitúcie a investičné spoločnosti povinné zverejniť na základe tejto smernice. Príslušné orgány by mali tieto informácie poskytnúť CEBS, aby mu umožnili uskutočniť podobné hodnotenia na úrovni Únie.

               (19)

               S cieľom podporiť zbližovanie postupov dohľadu pri posudzovaní politík a postupov odmeňovania a uľahčiť zhromažďovanie informácií a jednotné vykonávanie zásad odmeňovania v bankovom sektore by mal CEBS vypracovať usmernenia pre správne politiky odmeňovania v bankovom sektore. Na vypracovaní týchto usmernení by sa mal podieľať aj Výbor európskych regulačných orgánov cenných papierov, keďže sa tieto usmernenia uplatňujú aj na politiky odmeňovania osôb, ktoré sa zúčastňujú na poskytovaní investičných služieb a vykonávaní investičných činností úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami v zmysle smernice 2004/39/ES. CEBS by mal uskutočňovať otvorené verejné konzultácie o technických normách a analyzovať potenciálne súvisiace náklady a prínosy. Komisia by mala mať možnosť navrhnúť právne predpisy, ktorými poverí európsky orgán dohľadu, ktorý sa zaoberá bankovými otázkami, a pokiaľ je to vhodné, európsky orgán dohľadu, ktorý sa zaoberá trhovými otázkami a cennými papiermi, ako je stanovené v súlade s Larosièrovým procesom o finančnom dohľade, vypracovaním návrhu technických regulačných a vykonávacích noriem na uľahčenie zhromažďovania informácií a jednotné vykonávanie zásad odmeňovania v bankovom sektore, ktoré ma prijať Komisia.

               (20)

               Keďže zle navrhnuté politiky odmeňovania a motivačné schémy môžu do neprijateľnej miery zvýšiť riziká, ktorým sú úverové inštitúcie a investičné spoločnosti vystavené, mali by sa podniknúť okamžité kroky na nápravu a v prípade potreby prijať primerané nápravné opatrenia. V nadväznosti na to je vhodné zabezpečiť, aby príslušné orgány mali právomoci ukladať príslušným subjektom kvalitatívne alebo kvantitatívne opatrenia, ktoré sú navrhnuté na riešenie problémov, ktoré sa zistili v súvislosti s politikami odmeňovania v rámci procesu preverovania orgánom dohľadu (pilier 2). Kvalitatívne opatrenia, ktoré majú príslušné orgány k dispozícii, zahŕňajú požiadavku, aby úverové inštitúcie a investičné spoločnosti obmedzili riziko spojené so svojou činnosťou, produktmi alebo systémami vrátane zavedenia zmien ich štruktúr odmeňovania alebo zmrazenia pohyblivých zložiek odmeňovania, pokiaľ nie sú v súlade s účinným riadením rizík. Kvantitatívne opatrenia zahŕňajú aj požiadavku na držbu dodatkových vlastných zdrojov.

               (21)

               Pre správne politiky odmeňovania majú kľúčový význam vhodné štruktúry riadenia, transparentnosť a postupy zverejňovania. S cieľom zabezpečiť, aby štruktúry odmeňovania a súvisiace riziká boli pre trh dostatočne transparentné, by úverové inštitúcie a investičné spoločnosti mali zverejňovať podrobné informácie o svojich politikách a postupoch odmeňovania a z dôvodu zachovania dôvernosti aj súhrnné sumy v súvislosti s tými pracovníkmi, ktorých profesionálne aktivity majú významný vplyv na rizikový profil úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti. Tieto informácie by mali mať k dispozícii všetky zúčastnené strany (akcionári, zamestnanci a široká verejnosť). Táto povinnosť by sa však mala uplatňovať bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (8).

               (22)

               S cieľom zaručiť plnú účinnosť ustanovení o odmeňovaní uvedených v tejto smernici a zamedziť akémukoľvek diskriminačnému účinku pri ich uplatňovaní by sa tieto ustanovenia mali uplatňovať na odmeny splatné na základe zmlúv uzatvorených pred dátumom ich skutočného vykonávania v každom členskom štáte a ktoré sú pridelené alebo vyplatené po tomto dátume. Navyše v záujme zaistenia cieľov stanovených v tejto smernici, najmä účinného riadenia rizík, pokiaľ ide o obdobia, ktoré sa stále vyznačujú vysokou mierou finančnej nestability, a s cieľom zamedziť akýmkoľvek rizikám obchádzania ustanovení o odmeňovaní uvedených v tejto smernici počas obdobia pred ich vykonávaním, je potrebné uplatňovať tieto ustanovenia na odmeny pridelené, ale doteraz nevyplatené, pred dátumom skutočného vykonávania v každom členskom štáte v prípade služieb poskytovaných v roku 2010.

               (23)

               Preverovanie rizík, ktorým by úverové inštitúcie mohli byť vystavené, by malo vyústiť do účinných opatrení v oblasti dohľadu. Je preto nevyhnutné, aby sa dosiahlo lepšie zblíženie s cieľom podporiť spoločné rozhodovanie orgánov dohľadu a zabezpečiť rovnaké podmienky hospodárskej súťaže v rámci Únie.

               (24)

               V zmysle smernice 2006/48/ES sa od úverových inštitúcií investujúcich do resekuritizácií vyžaduje, aby uplatnili náležitú starostlivosť aj voči podkladovým sekuritizáciám a nesekuritizačným expozíciám, ktoré sú konečným podkladom resekuritizácií. Úverové inštitúcie by mali posúdiť, či expozície v kontexte programov aktívami zaistených krátkodobých obchodovateľných cenných papierov predstavujú resekuritizačné expozície vrátane expozícií v kontexte programov, pri ktorých sa nadobúdajú nadriadené tranže samostatných skupín celých úverov, pričom ani jeden z týchto úverov nie je sekuritizačnou alebo resekuritizačnou expozíciou a ochranu pred prvou stratou každej investície poskytuje predajca úverov. V tejto situácii by sa nástroj likvidity špecifický pre skupinu vo všeobecnosti nemal považovať za resekuritizačnú expozíciu, pretože táto predstavuje tranžu samostatnej skupiny aktív (to znamená uplatniteľnú skupinu celých úverov), ktorá neobsahuje žiadnu sekuritizačnú expozíciu. Naproti tomu celoprogramové zvýšenie bonity, ktoré sa vzťahuje len na niektoré straty presahujúce ochranu poskytovanú predávajúcim na rozličné skupiny, by vo všeobecnosti znamenalo, že sa do tranží rozdeľuje riziko skupiny viacnásobných aktív obsahujúcich minimálne jednu sekuritizačnú expozíciu, a predstavovalo by preto resekuritizačnú expozíciu. Napriek tomu, ak sa celý takýto program financuje výlučne z jednej kategórie obchodovateľných cenných papierov a ak celoprogramové zvýšenie bonity nepredstavuje resekuritizáciu alebo obchodovateľné cenné papiere sú v plnom rozsahu podporované úverovou inštitúciou, ktorá je sponzorom, čo znamená, že namiesto podkladových skupín alebo aktív je riziku zlyhania sponzora v skutočnosti vystavený investor obchodovateľných cenných papierov, potom by sa tento obchodovateľný cenný papier vo všeobecnosti nemal považovať za resekuritizačnú expozíciu.

               (25)

               Ustanovenia o obozretnom oceňovaní v smernici 2006/49/ES by sa mali uplatňovať na všetky nástroje oceňované v reálnej cene, či už v obchodnej knihe alebo v neobchodnej knihe inštitúcií. Malo by sa objasniť, že v prípadoch, v ktorých by uplatnenie obozretného oceňovania malo viesť k nižšej hodnote, ako je skutočne uznaná hodnota evidovaná v účtovníctve, by sa absolútna hodnota rozdielu mala odpočítať od vlastných zdrojov.

               (26)

               Inštitúcie by mali mať možnosť voľby, či na sekuritizačné pozície, ktorým bola priradená riziková váha 1 250 % podľa tejto smernice, uplatnia kapitálovú požiadavku alebo ich odpočítajú od vlastných zdrojov, a to bez ohľadu na to, či sú tieto pozície súčasťou obchodnej alebo neobchodnej knihy.

               (27)

               Kapitálové požiadavky na vysporiadanie rizík by sa mali uplatňovať aj na neobchodnú knihu.

               (28)

               Inštitúcie, ktoré sú originátormi alebo sponzormi, by nemali mať možnosť obísť zákaz implicitnej podpory využitím svojich obchodných kníh na poskytnutie takejto podpory.

               (29)

               Bez toho, aby bolo dotknuté zverejňovanie informácií, ktoré sa výslovne požaduje v tejto smernici, by cieľom požiadaviek na zverejnenie malo byť poskytnutie presných a úplných informácií účastníkom trhu o rizikovom profile jednotlivých inštitúcií. Od inštitúcií by sa preto malo požadovať, aby zverejnili dodatočné informácie, ktoré nie sú výslovne uvedené v tejto smernici, pokiaľ je takéto zverejnenie nutné na dosiahnutie uvedeného cieľa.

               (30)

               S cieľom zabezpečiť koherentné vykonávanie smernice 2006/48/ES v celej Únii Komisia a CEBS zriadili v roku 2006 pracovnú skupinu (skupina na transpozíciu smernice o kapitálových požiadavkách) a poverili ju úlohou prediskutovať a vyriešiť otázky týkajúce sa vykonávania uvedenej smernice. Podľa tejto pracovnej skupiny si určité technické ustanovenia smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES vyžadujú ďalšie spresnenie. Tieto ustanovenia by sa preto mali spresniť.

               (31)

               Pokiaľ externý rating sekuritizačnej pozície zohľadňuje účinok úverového zabezpečenia poskytovaného samotnou investičnou spoločnosťou, inštitúcia by nemala mať možnosť využiť vo svoj prospech nižšiu rizikovú váhu vyplývajúcu z tohto zabezpečenia. Nemalo by to viesť k odpočítaniu sekuritizácií od kapitálu, ak existujú iné spôsoby váženia rizika v súlade s aktuálnym rizikom pozície, ktoré neberú do úvahy takéto úverové zabezpečenie.

               (32)

               V oblasti sekuritizácií by sa mali výrazne sprísniť požiadavky kladené na inštitúcie v súvislosti so zverejňovaním informácií. Mali by zohľadňovať aj riziká sekuritizačných pozícií v obchodných knihách. Okrem toho s cieľom zabezpečiť primeranú transparentnosť, pokiaľ ide o povahu sekuritizačných činností inštitúcie, mali by zverejňované údaje odrážať rozsah, v akom inštitúcia sponzoruje účelové jednotky zaoberajúce sa sekuritizáciou, a zapojenie určitých pridružených subjektov, keďže úzko prepojené strany môžu predstavovať pre dotknutú inštitúciu trvalé riziká.

               (33)

               Kapitálové požiadavky na špecifické riziká sekuritizačných pozícií by sa mali zosúladiť s kapitálovými požiadavkami v bankovej knihe, ktoré požadujú diferencovanejšie a na rizikovo citlivejšie zaobchádzanie so sekuritizačnými pozíciami.

               (34)

               Vzhľadom na ich slabú výkonnosť pozorovanú v nedávnej minulosti by sa mali posilniť kritériá interných modelov na výpočet kapitálových požiadaviek na trhové riziko. Predovšetkým by sa malo doplniť ich zachytávanie rizík v súvislosti s kreditnými rizikami v obchodnej knihe. Kapitálové požiadavky by okrem toho mali zahŕňať prvok prispôsobený stresovým podmienkam, aby sa posilnili kapitálové požiadavky vzhľadom na zhoršujúce sa trhové podmienky a aby sa obmedzila potenciálna procyklickosť. Inštitúcie by mali tiež vykonávať reverzné stresové testy na posúdenie toho, ktoré scenáre by mohli ohroziť životaschopnosť inštitúcie, okrem prípadov, ak sú schopné preukázať, že takýto test nie je nutný. Vzhľadom na nedávne mimoriadne ťažkosti pri zaobchádzaní so sekuritizačnými pozíciami za použitia prístupov vychádzajúcich z interných modelov, by sa mali obmedziť možnosti inštitúcií modelovať sekuritizačné riziká v obchodných knihách a malo by sa automaticky vyžadovať používanie štandardizovaných kapitálových požiadaviek pre sekuritizačné pozície v obchodnej knihe.

               (35)

               Touto smernicou sa stanovujú obmedzené výnimky pre určité korelačné obchodné aktivity, v súlade s ktorými môže orgán dohľadu inštitúcii povoliť vypočítať kapitálovú požiadavku na krytie celkového rizika za predpokladu, že budú dodržané prísne minimálne požiadavky. V takýchto prípadoch by sa malo od inštitúcie požadovať, aby tieto činnosti podrobila kapitálovej požiadavke zodpovedajúcej vyššej kapitálovej požiadavke podľa tohto interne vyvinutého prístupu a 8 % kapitálovej požiadavke pre osobitné riziko podľa štandardizovanej metódy merania. Nemalo by sa požadovať, aby sa tieto expozície podrobili kapitálovým požiadavkám na dodatočné riziko, ale mali by sa zahrnúť do meraní hodnoty v riziku a meraní stresovej hodnoty v riziku.

               (36)

               V článku 152 smernice 2006/48/ES sa stanovuje požiadavka, aby určité úverové inštitúcie mali vlastné zdroje, ktoré sú minimálne rovnaké ako určité špecifikované minimálne hodnoty počas troch dvanásťmesačných období medzi 31. decembrom 2006 a 31. decembrom 2009. Vzhľadom na súčasnú situáciu v bankovom sektore a predĺženie trvania prechodných opatrení týkajúcich sa minimálneho kapitálu, ktoré prijal Bazilejský výbor pre bankový dohľad, je vhodné obnoviť túto požiadavku na obmedzené obdobie do 31. decembra 2011.

               (37)

               Aby sa počas prechodného obdobia úverové inštitúcie vzhľadom na neprimerané a neúmerné vykonávacie náklady neodradili od prechodu na prístup interných ratingov (ďalej len „IRB prístup“) alebo pokročilé prístupy merania používané na výpočet kapitálových požiadaviek, malo by byť možné umožniť úverovým inštitúciám, ktoré prejdú na prístup IRB alebo pokročilé prístupy merania od 1. januára 2010 a ktoré predtým vypočítavali svoje kapitálové požiadavky podľa iných menej sofistikovaných prístupov, aby so súhlasom orgánu dohľadu využívali menej sofistikované prístupy ako základ pre výpočet prechodnej minimálnej úrovne. Príslušné orgány by mali svoje trhy podrobne monitorovať a zabezpečovať rovnaké podmienky v rámci všetkých svojich trhov a trhových segmentov a zabraňovať deformáciám na vnútornom trhu.

               (38)

               V súlade s bodom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva (9) sa členské štáty vyzývajú, aby pre seba a v záujme Únie vypracovali a zverejnili vlastné tabuľky, ktoré budú čo najlepšie vyjadrovať vzájomný vzťah medzi touto smernicou a opatreniami na jej transpozíciu.

               (39)

               Ustanovenia tejto smernice sú krokmi reformného procesu v reakcii na finančnú krízu. V súlade so závermi skupiny G-20, Rady pre finančnú stabilitu a Bazilejského výboru pre bankový dohľad môžu byť nevyhnutné ďalšie reformy vrátane potreby vytvoriť proticyklické rezervy, dynamickej tvorby opravných položiek, metódy výpočtu kapitálových požiadaviek v smernici 2006/48/ES a doplnkových opatrení týkajúcich sa požiadaviek súvisiacich s rizikom pre úverové inštitúcie s cieľom prispieť k tomu, aby sa obmedzilo vytváranie efektu zadlžovania v bankovom systéme. V záujme zabezpečenia primeranej demokratickej kontroly by mali byť do tohto procesu včas a účinne zapojení Európsky parlament a Rada.

               (40)

               Komisia by mala preskúmať uplatňovanie smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES s cieľom zabezpečiť spravodlivé uplatňovanie ich ustanovení, ktoré nevyvolá diskrimináciu medzi úverovými inštitúciami na základe ich právnej štruktúry alebo modelu vlastníctva.

               (41)

               Komisia by mala byť splnomocnená na prijatie delegovaných aktov v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o technické úpravy smernice 2006/48/ES na spresnenie vymedzenia pojmov na zabezpečenie jednotného uplatňovania uvedenej smernice alebo na zohľadnenie vývoja na finančných trhoch; na zosúladenie terminológie a rámcového vymedzenia pojmov v súlade s následným príslušnými aktmi; na rozšírenie obsahu zoznamu alebo prispôsobenia terminológie zoznamu činností podliehajúcich vzájomnému uznávaniu podľa uvedenej smernice s cieľom zohľadniť vývoj na finančných trhoch; na úpravu oblastí, v ktorých sa vyžaduje od príslušných orgánov, aby si vymieňali informácie; na úpravu ustanovení uvedenej smernice o vlastných fondoch s cieľom zohľadniť vývoj účtovných štandardov alebo právnych predpisov Únie alebo s ohľadom na konvergenciu postupov dohľadu; na rozšírenie zoznamov tried expozícií na účely štandardizovaného prístupu alebo IRB prístupu s cieľom zohľadniť vývoj na finančných trhoch; na úpravu určitých hodnôt relevantných pre tieto triedy expozície s cieľom zohľadniť účinky inflácie; na úpravu zoznamu a klasifikácie podsúvahových položiek a na úpravu osobitných ustanovení a technických kritérií pre zaobchádzane s kreditným rizikom zmluvnej strany, pre organizáciu a zaobchádzanie s rizikom, pre štandardizovaný prístup a IRB prístup, pre zmierňovanie kreditného rizika, sekuritizáciu, operačné riziko, pre preskúmanie a hodnotenie príslušnými orgánmi a zverejňovanie, aby sa zohľadnil vývoj na finančných trhoch alebo účtovných štandardov alebo právnych predpisov Únie, alebo so zreteľom na konvergenciu postupov dohľadu. Komisia by mala byť tiež splnomocnená na prijatie delegovaných aktov v súlade s článkom 290 ZFEÚ vo vzťahu k opatreniam na špecifikáciu veľkosti náhlej a neočakávanej zmeny úrokových mier príslušných na účely preskúmania a hodnotenia príslušnými orgánmi podľa smernice 2006/48/ES úrokového rizika vyplývajúceho z neobchodných činností; na predpísanie prechodného zníženia minimálnej úrovne vlastných zdrojov alebo rizikových váh stanovených podľa uvedenej smernice s cieľom zohľadniť špecifické okolnosti; na spresnenie výnimiek určitých expozícií z uplatňovania ustanovení uvedenej smernice o veľkej majetkovej angažovanosti; a na úpravu kritérií pre posúdenie vykonávané orgánmi dohľadu podľa uvedenej smernice týkajúce sa vhodnosti navrhovaného nadobúdateľa pre úverovú inštitúciu a finančného zdravia akéhokoľvek navrhnutého nadobudnutia.

               (42)

               Komisia by mala byť tiež splnomocnená na prijatie delegovaných aktov v súlade s článkom 290 ZFEÚ vo vzťahu k technickým úpravám smernice 2006/49/ES na spresnenie vymedzenia pojmov na zabezpečenie jednotného uplatňovania uvedenej smernice alebo na zohľadnenie vývoja na finančných trhoch; na úpravu výšky počiatočného imania predpísaného určitými ustanoveniami uvedenej smernice a špecifickej výšky relevantnej na výpočet kapitálových požiadaviek obchodných kníh s cieľom zohľadniť vývoj v hospodárskej a menovej oblasti; na úpravu kategórií investičných spoločností oprávnených na určité odchýlky od požadovanej minimálnej úrovne vlastných zdrojov s cieľom zohľadniť vývoj na finančných trhoch; na vysvetlenie požiadavky, podľa ktorej sa od investičných spoločností vyžaduje, aby mali vlastné zdroje rovnocenné jednej štvrtine svojich fixných režijných nákladov počas predchádzajúceho roka s cieľom zabezpečiť jednotné uplatnenie uvedenej smernice; na zosúladenie terminológie a vymedzenia pojmov s následnými príslušnými aktmi; na úpravu technických ustanovení uvedenej smernice týkajúcich sa výpočtu kapitálových požiadaviek pre rôzne triedy rizika a veľkú majetkovú angažovanosť, použitia interných modelov na výpočet kapitálových požiadaviek a obchodovania, aby sa zohľadnil vývoj na finančných trhoch alebo v meraní rizika prípadne vývoj účtovných štandardov alebo právnych predpisov Únie alebo so zreteľom na konvergenciu postupov dohľadu; a zohľadniť výsledok preskúmania rôznych oblastí týkajúcich sa rozsahu pôsobnosti smernice 2004/39/ES.

               (43)

               Európsky parlament a Rada by mali mať možnosť vzniesť voči delegovanému aktu námietku do troch mesiacov odo dňa jeho oznámenia. Z iniciatívy Európskeho parlamentu alebo Rady by malo byť možné toto obdobie predĺžiť o tri mesiace. Európsky parlament a Rada by mali mať možnosť informovať ostatné inštitúcie o svojom zámere nevzniesť námietku. Takéto skoré schválenie delegovaných aktov je osobitne vhodné, keď treba splniť lehoty, napríklad ak v základnom akte existujú pre Komisiu harmonogramy na prijatie delegovaných aktov.

               (44)

               Vo vyhlásení 39 k článku 290 ZFEÚ, ktoré je pripojené k záverečnému aktu medzivládnej konferencie, ktorá prijala Lisabonskú zmluvu, podpísanom 13. decembra 2007, konferencia vzala na vedomie zámer Komisie naďalej konzultovať s odborníkmi, ktorých vymenovali členské štáty, pri vypracovávaní návrhov delegovaných aktov v oblasti finančných služieb v súlade so zaužívanou praxou.

               (45)

               Keďže ciele tejto smernice, a to požiadavky, aby úverové inštitúcie a investičné spoločnosti vytvorili politiky odmeňovania, ktoré sú v súlade s účinným riadením rizika, a aby prispôsobili určité kapitálové požiadavky, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu ich rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

               (46)

               Smernice 2006/48/ES a 2006/49/ES by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

         PRIJALI TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Zmeny a doplnenia smernice 2006/48/ES
   Smernica 2006/48/ES sa týmto mení a dopĺňa takto:

               1.

               Článok 4 sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           vkladajú sa tieto body:

                                       „40a.

                                       resekuritizácia je sekuritizácia, v ktorej sa riziko súvisiace s podkladovou skupinou expozícií rozdeľuje na tranže a minimálne jedna z podkladových expozícií je sekuritizačnou pozíciou;

                                       40b.

                                       resekuritizačná pozícia je expozícia voči resekuritizácii;“;

                           b)

                           dopĺňa sa tento bod:

                                       „49.

                                       dobrovoľné platby dôchodkového zabezpečenia sú rozšírené výhody dôchodkového zabezpečenia, ktoré úverová inštitúcia podľa vlastného uváženia udelí zamestnancovi v rámci balíka pohyblivého odmeňovania zamestnanca, a ktoré nezahŕňajú kumulované výhody udelené zamestnancovi podľa podmienok dôchodkového systému spoločnosti.“

               2.

               V článku 11 ods. 1 sa dopĺňa tento pododsek:
               „Výbor európskych orgánov bankového dohľadu zabezpečí existenciu usmernení na posúdenie vhodnosti osôb, ktoré v skutočnosti riadia podnikanie úverovej inštitúcie.“

               3.

               Článok 22 sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           odsek 1 sa nahrádza takto:
                           „1.   Príslušné orgány domovského členského štátu požadujú, aby každá úverová inštitúcia mala dôkladné mechanizmy v oblasti riadenia, ktoré zahŕňajú jasnú organizačnú štruktúru s dobre definovanými, transparentnými a konzistentnými líniami zodpovednosti, účinné postupy na identifikáciu, riadenie, monitorovanie a vykazovanie rizík, ktorým je alebo môže byť vystavená, primerané mechanizmy vnútornej kontroly vrátane správnych administratívnych a účtovných postupov, ako aj politiky a postupy odmeňovania, ktoré sú v súlade so správnym a účinným riadením rizík a podporujú ho.“;

                           b)

                           dopĺňajú sa tieto odseky:
                           „3.   Príslušné orgány domovského členského štátu používajú na porovnávanie trendov a postupov v oblasti odmeňovania informácie zhromaždené v súlade s kritériami na zverejňovanie informácií stanovenými v prílohe XII časť 2 bod 15 písm. f). Príslušné orgány poskytnú tieto informácie Výboru európskych orgánov bankového dohľadu.
                           4.   Výbor európskych orgánov bankového dohľadu zabezpečí existenciu usmernení pre správne politiky odmeňovania, ktoré sú v súlade so zásadami stanovenými v bodoch 23 a 24 prílohy V. Usmernenia zohľadňujú zásady správnej politiky odmeňovania, ktoré sú stanovené v odporúčaní Komisie z 30. apríla 2009 o politikách odmeňovania v odvetví finančných služieb (10).
                           Výbor európskych orgánov bankového dohľadu okrem iného zabezpečí existenciu usmernení:

                                       a)

                                       pre stanovenie špecifických kritérií na určenie vhodného pomeru medzi pevnou a pohyblivou zložkou celkovej odmeny v zmysle prílohy V bod 23 písm. l);

                                       b)

                                       pre určenie nástrojov, ktoré môžu byť vhodné ako nástroje v zmysle prílohy V bod 23 písm. o) bod ii), ktoré adekvátne odrážajú kreditnú kvalitu úverovej inštitúcie v zmysle bodu 23 písm. o) uvedenej prílohy.

                                 Výbor európskych regulačných orgánov cenných papierov úzko spolupracuje s Výborom európskych orgánov bankového dohľadu pri zabezpečovaní existencie usmernení pre politiky odmeňovania kategórií zamestnancov, ktorí sa zúčastňujú na poskytovaní investičných služieb a činností v zmysle článku 4 ods. 1 bod 2 smernice 2004/39/ES.
                           Výbor európskych orgánov bankového dohľadu používa informácie získané od príslušných orgánov podľa odseku 3 na porovnávanie trendov a postupov v oblasti odmeňovania na úrovni Únie.
                           5.   Príslušné orgány domovského členského štátu zhromažďujú informácie o počte osôb v každej úverovej inštitúcii v platových triedach najmenej 1 milión EUR vrátane dotknutej obchodnej oblasti a hlavných prvkov mzdy, prémií, dlhodobých odmien a príspevkov na dôchodkové zabezpečenie. Tieto informácie sa postúpia Výboru európskych orgánov bankového dohľadu, ktorý ich zverejní na súhrnnom základe domovského členského štátu v spoločnom formáte na podávanie správ. Výbor európskych orgánov bankového dohľadu môže vypracovať usmernenia na uľahčenie vykonávania tohto odseku a zabezpečenie súladu zhromaždených informácií.

               4.

               V článku 54 sa dopĺňa tento odsek:
               „Členské štáty zabezpečia, aby ich príslušné orgány mali na účely prvého odseku právomoc ukladať alebo uplatňovať sankcie finančného a nefinančného charakteru alebo iné opatrenia. Tieto sankcie alebo opatrenia musia byť účinné, primerané a odradzujúce.“

               5.

               V článku 57 prvý odsek sa písmeno r) nahrádza takto:

                           „r)

                           hodnota expozícií sekuritizačných pozícií s rizikovou váhou 1 250 % podľa tejto smernice a hodnota expozícií sekuritizačných pozícií v obchodnej knihe, ktoré by mali rizikovú váhu 1 250 %, ak by boli v neobchodnej knihe rovnakých úverových inštitúcií.“

               6.

               V článku 64 sa dopĺňa tento odsek:
               „5.   Úverové inštitúcie uplatňujú pri výpočte výšky vlastných zdrojov požiadavky uvedené v časti B prílohy VII k smernici 2006/49/ES na všetky svoje aktíva oceňované reálnou cenou a z celkovej sumy položiek v písmenách a) až ca) mínus i) až k) článku 57 odpočítajú sumu akýchkoľvek potrebných dodatočných úprav ocenenia. Výbor európskych orgánov bankového dohľadu vypracuje usmernenia pre konkrétne aspekty uplatňovania tohto ustanovenia.“

               7.

               V článku 66 sa odsek 2 nahrádza takto:
               „2.   Polovica súčtu položiek v písmenách l) až r) článku 57 sa odpočíta od súčtu položiek v písmenách a) až ca) mínus i) až k) uvedeného článku a polovica sa odpočíta od súčtu položiek v písmenách d) až h) uvedeného článku po uplatnení limitov stanovených v odseku 1 tohto článku. Pokiaľ polovica súčtu položiek v písmenách l) až r) presiahne súčet položiek v písmenách d) až h) článku 57, presahujúca čiastka sa odpočíta od súčtu položiek v písmenách a) až ca) mínus i) až k) uvedeného článku.
               Položky uvedené v písmene r) článku 57 sa neodpočítajú, ak sa na účely článku 75 zahrnuli do výpočtu hodnôt rizikovo vážených expozícií, ako sa stanovuje v tejto smernici, alebo do výpočtu kapitálových požiadaviek, ako sa stanovuje v prílohe I alebo V k smernici 2006/49/ES.“

               8.

               V článku 75 sa písmená b) a c) nahrádzajú takto:

                           „b)

                           vzhľadom na ich činnosti v obchodnej knihe, na pozičné riziko a riziko zmluvnej strany, a pokiaľ sa môžu limity stanovené v článkoch 111 až 117 prekročiť, na veľkú majetkovú angažovanosť prekračujúcu tieto limity, kapitálové požiadavky určené v súlade s článkom 18 a článkami 28 až 32 smernice 2006/49/ES;

                           c)

                           vzhľadom na ich všetky obchodné činnosti, pre devízové riziko, riziko vysporiadania a komoditné riziko, kapitálové požiadavky určené v súlade s článkom 18 smernice 2006/49/ES;“.

               9.

               V článku 101 sa odsek 1 nahrádza takto:
               „1.   Úverová inštitúcia, ktorá je sponzorom, alebo úverová inštitúcia, ktorá je originátorom, a ktorá s ohľadom na sekuritizáciu využila pri výpočte hodnoty rizikovo vážených expozícií článok 95 alebo predala nástroje zo svojej obchodnej knihy účelovej jednotke zaoberajúcej sa sekuritizáciou tak, že sa už ďalej od nej nevyžaduje, aby na riziká spojené s týmito nástrojmi držala vlastné zdroje, neposkytne na účely zníženia potenciálnych alebo skutočných strát investorov podporu sekuritizácii nad rámec svojich zmluvných povinností.“

               10.

               Článok 136 sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           v druhom pododseku odseku 1 sa dopĺňajú tieto písmená:

                                       „f)

                                       požiadavku na úverové inštitúcie, aby obmedzili pohyblivé odmeňovanie vyjadrené ako percento z celkových čistých príjmov, ak nie je v súlade s udržiavaním zdravej kapitálovej základne;

                                       g)

                                       požiadavku na úverové inštitúcie, aby použili čistý zisk na posilnenie kapitálovej základne.“

                           b)

                           V odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:
                           „Na účely stanovenia primeranej úrovne vlastných zdrojov na základe preskúmania a hodnotenia vykonávaného v súlade s článkom 124 príslušné orgány posúdia, či je na účely zachytenia rizík, ktorým je alebo by mohla byť úverová inštitúcia vystavená, nutné uložiť osobitnú požiadavku na vlastné zdroje presahujúcu rámec minimálnej úrovne, pričom zohľadnia:

                                       a)

                                       kvantitatívne a kvalitatívne aspekty hodnotiaceho procesu úverových inštitúcií podľa článku 123;

                                       b)

                                       opatrenia, postupy a mechanizmy úverovej inštitúcie uvedené v článku 22;

                                       c)

                                       výsledky preskúmania a hodnotenia vykonaného v súlade s článkom 124.“

               11.

               V článku 145 sa odsek 3 nahrádza takto:
               „3.   Úverové inštitúcie prijmú formálny postup na dosiahnutie súladu s požiadavkami na zverejňovanie informácií stanovenými v odsekoch 1 a 2 a zavedú postupy hodnotenia primeranosti ich zverejňovania vrátane ich overovania a periodickosti. Úverové inštitúcie zavedú aj postupy na posúdenie toho, či zverejňované údaje poskytujú účastníkom trhu úplné informácie o ich rizikovom profile.
               Pokiaľ toto zverejňovanie údajov neposkytuje účastníkom trhu úplné informácie o rizikovom profile, úverové inštitúcie zverejnia informácie, ktoré sú potrebné popri informáciách požadovaných v súlade s odsekom 1. Avšak povinné sú zverejňovať iba tie informácie, ktoré sú dôležité a nie sú interné alebo dôverné v súlade s technickými kritériami stanovenými v prílohe XII časť 1.“

               12.

               Názov hlavy VI sa nahrádza takto:
               „DELEGOVANÉ AKTY A VYKONÁVACIE PRÁVOMOCI“.

               13.

               Článok 150 sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           odsek 1 sa nahrádza takto:
                           „1.   Bez toho, aby bol v súvislosti s vlastnými zdrojmi dotknutý návrh, ktorý má Komisia predložiť podľa článku 62, technické úpravy sa v nasledujúcich oblastiach vykonávajú prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkom 151a a za podmienok stanovených v článkoch 151b a 151c:

                                       a)

                                       spresnenie vymedzenia pojmov na zabezpečenie jednotného uplatňovania tejto smernice;

                                       b)

                                       spresnenie vymedzenia pojmov, aby sa pri uplatňovaní tejto smernice zohľadnil vývoj na finančných trhoch;

                                       c)

                                       zosúladenie terminológie a vymedzenie pojmov v súlade s následnými aktmi týkajúcimi sa úverových inštitúcií a s tým súvisiacich záležitostí;

                                       d)

                                       rozšírenie obsahu zoznamu uvedeného v článkoch 23 a 24 a stanoveného v prílohe I, alebo prispôsobenie terminológie použitej v tomto zozname s cieľom zohľadniť vývoj na finančných trhoch;

                                       e)

                                       oblasti, v ktorých si príslušné orgány vymieňajú informácie stanovené v článku 42;

                                       f)

                                       technické úpravy článkov 56 až 67 a článku 74 v dôsledku vývoja účtovných štandardov alebo požiadaviek, ktoré zohľadňujú právne predpisy Únie, alebo s ohľadom na konvergenciu postupov dohľadu;

                                       g)

                                       zmeny a doplnenia zoznamu tried expozícií v článkoch 79 a 86 s cieľom zohľadniť vývoj na finančných trhoch;

                                       h)

                                       hodnoty stanovené v článku 79 ods. 2 písm. c), článku 86 ods. 4 písm. a), prílohe VII časť 1 bod 5 a prílohe VII časť 2 bod 15, aby sa zohľadnili účinky inflácie;

                                       i)

                                       zoznam a klasifikácia podsúvahových položiek v prílohách II a IV;

                                       j)

                                       úprava ustanovení v prílohách III a V až XII, aby sa zohľadnil vývoj na finančných trhoch (najmä čo sa týka nových finančných produktov) alebo vývoj účtovných štandardov alebo požiadavky, ktoré zohľadňujú právne predpisy Únie, alebo s ohľadom na konvergenciu postupov dohľadu.

                                 1a.   Tieto opatrenia sa prijímajú v súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 151 ods. 2a:

                                       a)

                                       technické úpravy zoznamu uvedeného v článku 2;

                                       b)

                                       zmena výšky počiatočného imania stanovenej v článku 9, ktorá má zohľadniť vývoj v hospodárskej a menovej oblasti.“;

                           b)

                           odsek 2 sa mení a dopĺňa takto:

                                       i)

                                       v prvom pododseku sa úvodná časť nahrádza takto:
                                       „Komisia môže prijať tieto opatrenia:“;

                                       ii)

                                       druhý pododsek sa nahrádza takto:
                                       „Opatrenia uvedené v prvom pododseku písm. a), b), c) a f) sa prijímajú prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkom 151a a za podmienok stanovených v článkoch 151b a 151c. Opatrenia uvedené v prvom pododseku písm. d) a e) sa prijímajú v súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 151 ods. 2a.“

               14.

               V článku 151 sa odseky 2 a 3 vypúšťajú.

               15.

               Vkladajú sa tieto články:
               „Článok 151a
               Vykonávanie delegovania právomoci
               1.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 150 ods. 1 a článku 150 ods. 2 druhý pododsek, prvá veta sa Komisii udeľuje na obdobie štyroch rokov od15. decembra 2010. Komisia predloží správu týkajúcu sa delegovaných právomocí najneskôr šesť mesiacov pred uplynutím tohto štvorročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ ho Európsky parlament alebo Rada v súlade s článkom 151b neodvolajú.
               2.   Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
               3.   Právomoc prijímať delegované akty udelená Komisii podlieha podmienkam stanoveným v článkoch 151b a 151c.
               Článok 151b
               Odvolanie delegovania právomoci
               1.   Európsky parlament alebo Rada môžu delegovanie právomoci uvedené v článku 150 ods. 1 a článku 150 ods. 2 druhý pododsek, prvá veta kedykoľvek odvolať.
               2.   Inštitúcia, ktorá začala vnútorný postup s cieľom rozhodnúť, či delegovanie právomoci odvolať, vyvinie úsilie na účely informovania druhej inštitúcie a Komisie v primeranom čase pred prijatím konečného rozhodnutia, pričom uvedie delegované právomoci, ktorých by sa odvolanie mohlo týkať.
               3.   Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomocí v ňom uvedených. Rozhodnutie nadobúda účinnosť okamžite alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie.
               Článok 151c
               Námietky voči delegovaným aktom
               1.   Európsky parlament alebo Rada môžu voči delegovanému aktu vzniesť námietku v lehote troch mesiacov odo dňa jeho oznámenia. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o tri mesiace.
               2.   Ak do uplynutia lehoty uvedenej v odseku 1 Európsky parlament ani Rada nevzniesli námietku voči delegovanému aktu, tento akt sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudne účinnosť dňom, ktorý je v ňom stanovený. Delegovaný akt sa môže uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudnúť účinnosť pred uplynutím uvedenej lehoty, ak Európsky parlament aj Rada informovali Komisiu o tom, že nemajú v úmysle vzniesť námietku.
               3.   Delegovaný akt nenadobudne účinnosť v prípade, ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu vzniesli námietku v lehote uvedenej v odseku 1. V súlade s článkom 296 ZFEÚ inštitúcia, ktorá vznesie námietku voči delegovanému aktu, uvedie dôvody jej vznesenia.“

               16.

               V článku 152 sa vkladajú tieto odseky:
               „5a.   Úverové inštitúcie, ktoré počítajú hodnoty rizikovo vážených expozícií v súlade s článkami 84 až 89, zabezpečia do 31. decembra 2011 vlastné zdroje, ktoré sú vždy vyššie alebo rovnaké ako hodnota uvedená v odseku 5c alebo prípadne v odseku 5d.
               5b.   Úverové inštitúcie, ktoré na výpočet svojich kapitálových požiadaviek na operačné riziko používajú pokročilé prístupy merania, ako je uvedené v článku 105, zabezpečia do 31. decembra 2011 vlastné zdroje, ktoré sú vždy vyššie alebo rovnaké ako hodnota uvedená v odseku 5c alebo prípadne odseku 5d.
               5c.   Hodnota uvedená v odsekoch 5a a 5b predstavuje 80 % celkovej minimálnej hodnoty vlastných zdrojov, ktoré by úverové inštitúcie mali povinnosť držať podľa článku 4 smernice 93/6/EHS a smernice 2000/12/ES tak, ako sa tieto smernice uplatňovali pred 1. januárom 2007.
               5d.   Pokiaľ ide o úverové inštitúcie uvedené v odseku 5e, so súhlasom príslušných orgánov môže hodnota uvedená v odsekoch 5a a 5b predstavovať až 80 % celkovej minimálnej hodnoty vlastných zdrojov, ktoré by tieto úverové inštitúcie mali povinnosť držať podľa ktoréhokoľvek z článkov 78 až 83, 103 alebo 104 a smernice 2006/49/ES tak, ako sa uplatňovali pred 1. januárom 2011.
               5e.   Úverová inštitúcia môže uplatňovať odsek 5d, len ak na výpočet svojich kapitálových požiadaviek začala používať prístup IRB alebo pokročilé prístupy merania 1. januára 2010 alebo neskôr.“

               17.

               V článku 154 sa odsek 5 nahrádza takto:
               „5.   Do 31. decembra 2012 expozíciami vážená priemerná LGD pre všetky retailové expozície zabezpečené obytnými nehnuteľnosťami a nevyužívajúca záruky ústredných vlád štátov nesmie byť nižšia než 10 %.“

               18.

               V článku 156 sa za tretí odsek vkladajú tieto odseky:
               „Komisia do 1. apríla 2013 preskúma ustanovenia o odmeňovaní vrátane ustanovení uvedených v prílohách V a XII a podá o nich správu, pričom sa zameria najmä na ich účinnosť, vykonávanie a presadzovanie, berúc do úvahy medzinárodný vývoj. Účelom preskúmania je zistiť medzery vyplývajúce z uplatňovania zásady proporcionality na tieto ustanovenia. Komisia predloží svoju správu spolu s akýmikoľvek vhodnými návrhmi Európskemu parlamentu a Rade.
               Komisia s cieľom zabezpečiť súlad a rovnaké podmienky pre všetkých preskúma vykonávanie článku 54 s ohľadom na súlad sankcií a iných opatrení ukladaných a uplatňovaných v celej Únii a v prípade potreby predloží návrhy.
               Pravidelným preskúmaním uplatňovania tejto smernice zo strany Komisie sa zabezpečí, aby spôsob, ktorým sa uplatňuje, nevyvolával zreteľnú diskrimináciu medzi úverovými inštitúciami z dôvodu ich právnej štruktúry alebo modelu vlastníctva.
               S cieľom zabezpečiť súlad v rámci obozretného prístupu ku kapitálu Komisia preskúma relevantnosť odkazu na nástroje v zmysle článku 66 ods. 1a písm. a) v prílohe V bod 23 písm. o) bod ii), len čo prijme iniciatívu preskúmať vymedzenie pojmu kapitálových nástrojov, ako je stanovené v článkoch 56 až 67.“

               19.

               Vkladá sa tento článok:
               „Článok 156a
               Do 31. decembra 2011 Komisia preskúma potrebu zmien na zosúladenie prílohy IX k tejto smernici a podá o nich správu, pričom zohľadní medzinárodné dohody o kapitálových požiadavkách úverových inštitúcií na sekuritizačné pozície. Komisia predloží túto správu spolu s akýmikoľvek vhodnými legislatívnymi návrhmi Európskemu parlamentu a Rade.“

               20.

               Prílohy sa menia a dopĺňajú tak, ako je stanovené v prílohe I k tejto smernici.

         Článok 2
   Zmeny a doplnenia smernice 2006/49/ES
   Smernica 2006/49/ES sa týmto mení a dopĺňa takto:

               1.

               V článku 3 ods. 1 sa v prvom pododseku dopĺňa toto písmeno:

                           „t)

                           sekuritizačná pozícia a resekuritizačná pozícia je sekuritizačná pozícia a resekuritizačná pozícia v zmysle smernice 2006/48/ES.“

               2.

               V článku 17 ods. 1 sa v prvom pododseku nahrádza úvodná časť takto:
               „Ak inštitúcia počíta hodnotu rizikovo vážených expozícií na účely prílohy II tejto smernice v súlade s článkami 84 až 89 smernice 2006/48/ES, tak na účely výpočtu stanoveného v prílohe VII časť 1 bod 36 smernice 2006/48/ES platí nasledujúce:“.

               3.

               V článku 18 ods. 1 sa písmeno a) nahrádza takto:

                           „a)

                           kapitálových požiadaviek vypočítaných v súlade s metódami a možnosťami stanovenými v článkoch 28 až 32 a prílohách I, II a VI a prípadne v prílohe V pre činnosti súvisiace s obchodnou knihou a v bodoch 1 až 4 prílohy II pre činnosti súvisiace s neobchodnou knihou;“.

               4.

               Názov oddielu 2 kapitoly VIII sa nahrádza takto:
               „Delegované akty a vykonávacie právomoci“.

               5.

               V článku 41 sa odsek 2 nahrádza takto:
               „2.   Opatrenia uvedené v odseku 1 sa prijímajú prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkom 42a a za podmienok stanovených v článkoch 42b a 42c.“

               6.

               V článku 42 sa odsek 2 vypúšťa.

               7.

               Vkladajú sa tieto články:
               „Článok 42a
               Vykonávanie delegovania právomoci
               1.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 41 sa Komisii udeľuje na obdobie štyroch rokov od 15. decembra 2010. Komisia predloží správu týkajúcu sa delegovaných právomocí najneskôr šesť mesiacov pred uplynutím tohto štvorročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ ho Európsky parlament alebo Rada v súlade s článkom 42b neodvolajú.
               2.   Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
               3.   Právomoc prijímať delegované akty udelená Komisii podlieha podmienkam stanoveným v článkoch 42b a 42c.
               Článok 42b
               Odvolanie delegovania právomoci
               1.   Európsky parlament alebo Rada môžu delegovanie právomoci uvedené v článku 41 kedykoľvek odvolať.
               2.   Inštitúcia, ktorá začala vnútorný postup s cieľom rozhodnúť, či delegovanie právomoci odvolať, vyvinie úsilie na účely informovania druhej inštitúcie a Komisie v primeranom čase pred prijatím konečného rozhodnutia, pričom uvedie delegované právomoci, ktorých by sa odvolanie mohlo týkať.
               3.   Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomocí v ňom uvedených. Rozhodnutie nadobúda účinnosť okamžite alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie.
               Článok 42c
               Námietky voči delegovaným aktom
               1.   Európsky parlament alebo Rada môžu voči delegovanému aktu vzniesť námietku v lehote troch mesiacov odo dňa jeho oznámenia. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o tri mesiace.
               2.   Ak do uplynutia lehoty uvedenej v odseku 1 Európsky parlament ani Rada nevzniesli námietku voči delegovanému aktu, tento akt sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudne účinnosť dňom, ktorý je v ňom stanovený. Delegovaný akt sa môže uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudnúť účinnosť pred uplynutím uvedenej lehoty, ak Európsky parlament aj Rada informovali Komisiu o tom, že nemajú v úmysle vzniesť námietku.
               3.   Delegovaný akt nenadobudne účinnosť v prípade, ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu vzniesli námietku v lehote uvedenej v odseku 1. V súlade s článkom 296 Zmluvy o fungovaní Európskej únie inštitúcia, ktorá vznesie námietku voči delegovanému aktu, uvedie dôvody jej vznesenia.“

               8.

               Článok 47 sa nahrádza takto:
               „Do 30. decembra 2011 alebo akéhokoľvek skoršieho dátumu stanoveného príslušnými orgánmi na základe okolností jednotlivého prípadu môžu inštitúcie, ktorým bol uznaný model špecifického rizika pred 1. januárom 2007 v súlade s prílohou V bod 1, v prípade tohto uznania uplatňovať prílohu VIII body 4 a 8 smernice 93/6/EHS v znení týchto bodov platnom pred 1. januárom 2007.“

               9.

               Prílohy sa menia a dopĺňajú tak, ako je stanovené v prílohe II k tejto smernici.

         Článok 3
   Transpozícia
   1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu:

               a)

               s článkom 1 body 3, 4, 16 a 17 a prílohou I body 1, 2 písm. c), 3 a 5 písm. b) bod iii) do 1. januára 2011; a

               b)

               s ustanoveniami tejto smernice okrem tých, ktoré sú uvedené v písmene a), do 31. decembra 2011.

         Členské štáty uvedú priamo pri prijatí opatrení uvedených v tomto odseku alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
   2.   Zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s bodom 1 prílohy I si vyžadujú, aby úverové inštitúcie uplatňovali zásady v nich ustanovené na:

               i)

               odmeny splatné na základe zmlúv uzavretých pred skutočným dátumom vykonávania v každom členskom štáte a pridelených alebo vyplatených po tomto dátume; a

               ii)

               v prípade služieb poskytovaných v roku 2010 na odmeny, ktoré boli pridelené, ale zatiaľ nevyplatené, pred dátumom skutočného vykonávania v každom členskom štáte.

         3.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   Článok 4
   Správa
   So zreteľom na medzinárodnú povahu bazilejského rámca a riziká spojené s nevykonávaním zmien tohto rámca súčasne vo významných jurisdikciách predloží Komisia Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2010 správu o pokroku smerom k medzinárodnému vykonávaniu zmien rámca kapitálovej primeranosti spolu s akýmikoľvek vhodnými návrhmi.
   Článok 5
   Nadobudnutie účinnosti
   Táto smernica nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 6
   Adresáti
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Štrasburgu 24. novembra 2010

            Za Európsky parlament

            predseda

         J. BUZEK

            Za Radu

            predseda

         O. CHASTEL

      (1)  Ú. v. EÚ C 291, 1.12.2009, s. 1.

      (2)  Stanovisko z 20. januára 2010 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

      (3)  Pozícia Európskeho parlamentu zo 7. júla 2010 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 11. októbra 2010.

      (4)  Ú. v. EÚ L 177, 30.6.2006, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ L 177, 30.6.2006, s. 201.

      (6)  Ú. v. EÚ L 145, 30.4.2004, s. 1.

      (7)  Ú. v. EÚ L 120, 15.5.2009, s. 22.

      (8)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.

      (9)  Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1.

      (10)  Ú. v. EÚ L 120, 15.5.2009, s. 22.“

      PRÍLOHA I
      Prílohy V, VI, VII, IX a XII k smernici 2006/48/ES sa menia a dopĺňajú takto:

                  1.

                  V prílohe V sa dopĺňa tento oddiel:
                  „11.   POLITIKY ODMEŇOVANIA

                              23.

                              Úverové inštitúcie dodržiavajú pri zavádzaní a uplatňovaní politík celkového odmeňovania zahŕňajúcich mzdy a dobrovoľné platby dôchodkového zabezpečenia pre kategórie pracovníkov vrátane vrcholového manažmentu, osôb zodpovedných za podstupovanie rizík a pracovníkov s kontrolnými funkciami a všetkých zamestnancov, ktorí dostávajú celkovú odmenu, na základe ktorej patria do rovnakej skupiny odmeňovania ako vrcholový manažment a osoby zodpovedné za podstupovanie rizika, ktorých profesionálne činnosti majú významný vplyv na ich rizikový profil, nasledujúce zásady, a to spôsobom a v rozsahu, ktorý je primeraný ich veľkosti, vnútornej organizácii a povahe, rozsahu a zložitosti ich činností:

                                          a)

                                          politika odmeňovania je v súlade so správnym a účinným riadením rizík a tento spôsob riadenia podporuje a nepodnecuje k riskovaniu, ktoré presahuje úroveň rizika tolerovaného úverovou inštitúciou;

                                          b)

                                          politika odmeňovania je v súlade s obchodnou stratégiou, cieľmi, hodnotami a dlhodobými záujmami úverovej inštitúcie a zahŕňa opatrenia na zabránenie konfliktu záujmov;

                                          c)

                                          riadiaci orgán úverovej inštitúcie v rámci výkonu svojej funkcie dohľadu prijíma a pravidelne skúma všeobecné zásady politiky odmeňovania a zodpovedá za jej vykonávanie;

                                          d)

                                          vykonávanie politiky odmeňovania sa aspoň raz ročne podrobí centrálnej a nezávislej internej kontrole dodržiavania politík a postupov odmeňovania, ktoré prijal riadiaci orgán v rámci výkonu svojej funkcie dohľadu;

                                          e)

                                          pracovníci s kontrolnými funkciami sú nezávislí od nimi kontrolovaných obchodných jednotiek, majú primerané právomoci a sú odmeňovaní podľa dosiahnutých cieľov spojených s ich funkciami, a to nezávisle od výkonnosti nimi kontrolovaných obchodných oblastí;

                                          f)

                                          nad odmenami najvyššie postavených pracovníkov vo funkciách riadenia rizika a súladu priamo dohliada výbor pre odmeňovanie uvedený v bode 24, prípadne riadiaci orgán v rámci výkonu svojej funkcie dohľadu, pokiaľ takýto výbor nebol zriadený;

                                          g)

                                          ak je odmeňovanie závislé od výkonnosti, celková výška odmeny sa zakladá na kombinácii hodnotenia výkonnosti jednotlivca a príslušnej obchodnej jednotky a hodnotenia celkových výsledkov úverovej inštitúcie, a pri hodnotení výkonnosti jednotlivca sa do úvahy berú finančné a nefinančné kritériá;

                                          h)

                                          hodnotenie výkonnosti je stanovené vo viacročnom rámci, aby sa zabezpečilo, že postup hodnotenia sa zakladá na dlhodobejšom výkone a že skutočné vyplácanie výkonnostných zložiek odmeňovania sa rozloží na obdobie, ktoré zohľadňuje celý obchodný cyklus úverovej inštitúcie a jej obchodné riziká;

                                          i)

                                          celková výška pohyblivej zložky odmeňovania nesmie obmedzovať schopnosť úverovej inštitúcie posilniť svoju kapitálovú základňu;

                                          j)

                                          zaručená pohyblivá zložka odmeňovania sa uplatňuje len vo výnimočných prípadoch a len v súvislosti s prijímaním nových zamestnancov a obmedzuje sa na prvý rok zamestnania;

                                          k)

                                          v prípade úverových inštitúcii, ktoré čerpajú z mimoriadnej vládnej intervencie:

                                                      i)

                                                      pohyblivé odmeňovanie je prísne obmedzené ako percento z čistých príjmov, ak nie je v súlade s udržiavaním zdravej kapitálovej základne a včasným ukončením vládnej podpory;

                                                      ii)

                                                      príslušné orgány požadujú, aby úverové inštitúcie zmenili štruktúru odmeňovania spôsobom, ktorý je v súlade so správnym riadením rizík a dlhodobým rastom vrátane prípadných obmedzení odmeňovania osôb, ktoré v skutočnosti riadia podnikanie úverovej inštitúcie v zmysle článku 11 ods. 1;

                                                      iii)

                                                      pokiaľ to nie je odôvodnené, osobám, ktoré v skutočnosti riadia podnikanie úverovej inštitúcie v zmysle článku 11 ods. 1 sa nevyplatí žiadna pohyblivá zložka odmeny;

                                          l)

                                          pevná a pohyblivá zložka celkového odmeňovania sú primerane vyvážené a stála zložka predstavuje dostatočne vysoký podiel celkovej odmeny, aby bolo možné uplatňovať úplne pružnú politiku v oblasti pohyblivých zložiek odmeňovania vrátane možnosti nevyplatiť žiadne pohyblivé zložky odmeňovania.
                                          Úverové inštitúcie stanovia vhodné pomery medzi pevnou a pohyblivou zložkou celkovej odmeny;

                                          m)

                                          platby spojené s predčasným ukončením zmluvy odrážajú dosiahnutú výkonnosť za dlhšie obdobie a sú navrhnuté tak, aby sa neodmeňovalo zlyhanie;

                                          n)

                                          meranie výkonnosti používané na výpočet pohyblivých zložiek odmeňovania alebo súboru pohyblivých zložiek odmeňovania obsahuje úpravu pre všetky druhy súčasných a budúcich rizík a zohľadňuje náklady na kapitál a potrebnú likviditu.
                                          Pri prideľovaní pohyblivých zložiek odmeňovania v rámci úverovej inštitúcie sa takisto zohľadnia všetky druhy súčasných a budúcich rizík;

                                          o)

                                          významná časť každej pohyblivej odmeny, a v každom prípade minimálne 50 %, pozostáva z náležitého pomeru:

                                                      i)

                                                      akcií alebo rovnocenných majetkových podielov, v závislosti od právnej štruktúry dotknutej úverovej inštitúcie, alebo nástrojov súvisiacich s akciami alebo rovnocenných bezhotovostných nástrojov v prípade nekótovanej úverovej inštitúcie, a

                                                      ii)

                                                      prípadne i iných nástrojov v zmysle článku 66 ods. 1a písm. a), ktoré primerane odrážajú kreditnú kvalitu úverovej inštitúcie pri pokračovaní činnosti.

                                                Na nástroje uvedené v tomto písmene sa vzťahuje primeraná retenčná politika navrhnutá takým spôsobom, aby uviedla stimuly do súladu s dlhodobejšími záujmami úverovej inštitúcie. Členské štáty alebo ich príslušné orgány môžu zaviesť obmedzenia typov a foriem týchto nástrojov alebo prípadne zakázať určité nástroje. Toto písmeno sa uplatňuje na časť pohyblivej zložky odmeňovania odloženú v súlade s písmenom p) a časť pohyblivej zložky odmeňovania, ktorá nebola odložená;

                                          p)

                                          významná časť pohyblivej zložky odmeňovania, a v každom prípade minimálne 40 %, sa odkladá na obdobie, ktoré nie je kratšie ako tri až päť rokov a je riadne zosúladené s povahou podnikania, jeho rizikami a činnosťami dotknutých zamestnancov.
                                          Nárok na vyplatenie odloženej odmeny neuplynie rýchlejšie ako pri pomernom vyplácaní. V prípade pohyblivej zložky odmeňovania, ktorá je obzvlášť vysoká, sa odkladá minimálne 60 % sumy. Dĺžka obdobia odloženia sa stanovuje v súlade s obchodným cyklom, povahou podnikania, jeho rizikami a činnosťami príslušného zamestnanca;

                                          q)

                                          pohyblivé odmeňovanie vrátane odloženej časti sa vypláca alebo prizná iba v tom prípade, ak je to udržateľné vzhľadom na finančnú situáciu úverovej inštitúcie ako celku a odôvodnené vzhľadom na výkonnosť danej úverovej inštitúcie, danej obchodnej jednotky a daného jednotlivca.
                                          Bez toho, aby boli dotknuté všeobecné zásady vnútroštátneho zmluvného a pracovného práva, celkové pohyblivé odmeňovanie sa všeobecne podstatne zníži v prípade slabého alebo negatívneho finančného výkonu úverovej inštitúcie a zohľadní sa pritom súčasné odmeňovanie a nižšie vyplácanie predtým zarobených súm, a to aj prostredníctvom malusov alebo opatrení na spätné vymáhanie súm;

                                          r)

                                          politika dôchodkového zabezpečenia je v súlade s obchodnou stratégiou, cieľmi, hodnotami a dlhodobými záujmami úverovej inštitúcie.
                                          Ak zamestnanec odíde z úverovej inštitúcie pred dosiahnutím dôchodku, úverová inštitúcia bude počas piatich rokov držať dobrovoľné platby dôchodkového zabezpečenia v podobe nástrojov uvedených v písmene o). V prípade, že zamestnanec dosiahne dôchodok, dobrovoľné platby dôchodkového zabezpečenia sa zamestnancovi vyplatia v podobe nástrojov uvedených v písmene o) v rámci 5-ročného obdobia;

                                          s)

                                          od zamestnancov sa požaduje, aby sa zaviazali, že nebudú využívať stratégie osobného zaistenia ani poistenia odmeňovania a zodpovednosti, ktorými by oslabovali účinky prispôsobenia ich systémov odmeňovania riziku;

                                          t)

                                          pohyblivé odmeňovanie sa nevypláca formou vozidiel ani spôsobmi, ktoré uľahčujú vyhýbanie sa požiadavkám tejto smernice.
                                          Zásady stanovené v tomto písmene uplatňujú úverové inštitúcie na úrovni skupiny, materskej spoločnosti a dcérskych spoločností vrátane tých, ktoré boli zriadené v offshore finančných centrách.

                              24.

                              Úverové inštitúcie, ktoré sú významné z hľadiska svojej veľkosti, vnútornej organizácie a povahy, rozsahu a zložitosti svojich činností, vytvoria výbor pre odmeňovanie. Výbor pre odmeňovanie sa vytvorí takým spôsobom, aby bol spôsobilý kompetentne a nezávisle posudzovať politiky a postupy odmeňovania a stimuly vytvorené na riadenie rizika, kapitálu a likvidity.
                              Výbor pre odmeňovanie je zodpovedný za prípravu rozhodnutí týkajúcich sa odmeňovania vrátane tých, ktoré majú dôsledky na riziká a riadenie rizík dotknutej úverovej inštitúcie a ktoré má prijímať riadiaci orgán v rámci svojej funkcie dohľadu. Predseda a členovia výboru pre odmeňovanie sú členovia riadiaceho orgánu, ktorí v danej úverovej inštitúcii nevykonávajú žiadne výkonné funkcie. Pri príprave takýchto rozhodnutí výbor pre odmeňovanie zohľadňuje dlhodobé záujmy akcionárov, investorov a iných zainteresovaných strán úverovej inštitúcie.“

                  2.

                  V prílohe VI sa časť 1 mení a dopĺňa takto:

                              a)

                              bod 8 sa nahrádza takto:

                                          „8.

                                          Bez toho, aby boli dotknuté body 9, 10 a 11, sa expozíciám voči regionálnym vládam a miestnym orgánom priradí rovnaká riziková váha ako expozíciám voči inštitúciám, s výhradou ustanovení bodu 11a. Toto zaobchádzanie je nezávislé od rozhodnutia podľa článku 80 ods. 3 Preferenčné zaobchádzanie s krátkodobými expozíciami podľa bodov 31, 32 a 37 sa neuplatňuje.“;

                              b)

                              vkladá sa tento bod:

                                          „11a.

                                          Bez toho, aby boli dotknuté body 9, 10 a 11, sa expozíciám voči regionálnym vládam a miestnym orgánom členských štátov, denominovaným a financovaným v domácej mene tejto regionálnej vlády a miestneho orgánu, priradí riziková váha 20 %.“;

                              c)

                              bod 68 sa mení a dopĺňa takto:

                                          i)

                                          v prvom odseku sa písmená d) a e) nahrádzajú takto:

                                                      „d)

                                                      úvermi zabezpečenými kolaterálom vo forme obytnej nehnuteľnosti alebo podielmi vo fínskych bytových podnikoch podľa bodu 46 až do výšky nižšej hodnoty spomedzi hodnôt istín záložných práv spolu so všetkými prednostnými záložnými právami a 80 % hodnoty založených nehnuteľností alebo podielmi v prvom rade emitovanými francúzskymi fondmi Fonds Communs de Créances alebo rovnocennými subjektmi zaoberajúcimi sa sekuritizáciou a riadiacimi sa právom členského štátu sekuritizujúceho expozície voči obytným nehnuteľnostiam. V prípade, ak sa tieto podiely v prvom rade používajú ako kolaterál, osobitný verejný dohľad na ochranu držiteľov dlhopisov ustanovený v článku 52 ods. 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES z 13. júla 2009 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) (1) zabezpečí, že podkladové aktíva týchto podielov budú nepretržite od ich zahrnutia do krycej skupiny pozostávať najmenej z 90 % z hypoték na obytné nehnuteľnosti, spolu so všetkými prednostnými záložnými právami až do výšky nižšej hodnoty spomedzi hodnôt istín splatných podľa týchto podielov, hodnôt istín záložných práv a 80 % hodnoty založených nehnuteľností, že tieto podiely sa kvalifikujú do 1. stupňa kreditnej kvality, ako je ustanovené v tejto prílohe, a že takéto podiely nepresahujú 10 % nominálnej hodnoty nesplatenej emisie.
                                                      Expozície vzniknuté prevodom a riadením platieb dlžníkov alebo výnosu z realizácie, ktoré sa týkajú úverov zabezpečených založenými nehnuteľnosťami podielov v prvom rade alebo dlhových cenných papierov, sa do tohto limitu vo výške 90 % nezapočítavajú;

                                                      e)

                                                      úvermi zabezpečenými nehnuteľnosťou určenou na podnikanie alebo podielmi vo fínskych bytových podnikoch podľa bodu 52 až do výšky nižšej hodnoty spomedzi hodnôt istín záložných práv spolu so všetkými prednostnými záložnými právami a 60 % hodnoty založených nehnuteľností, alebo podielmi v prvom rade emitovanými francúzskymi fondmi Fonds Communs de Créances alebo rovnocennými subjektmi zaoberajúcimi sa sekuritizáciou a riadiacimi sa právom členského štátu sekuritizujúceho expozície voči nehnuteľnostiam určeným na podnikanie. V prípade, ak sa tieto podiely v prvom rade používajú ako kolaterál, osobitný verejný dohľad na ochranu držiteľov dlhopisov ustanovený v článku 52 ods. 4 smernice 2009/65/ES zabezpečí, že podkladové aktíva týchto podielov budú nepretržite od ich zahrnutia do krycej skupiny pozostávať najmenej z 90 % z hypoték na nehnuteľnosti určené na podnikanie, spolu so všetkými prednostnými záložnými právami až do výšky nižšej hodnoty spomedzi hodnôt istín splatných podľa týchto podielov, hodnôt istín záložných práv a 60 % hodnoty založených nehnuteľností, že tieto podiely sa kvalifikujú do 1. stupňa kreditnej kvality, ako je ustanovené v tejto prílohe, a že takéto podiely nepresahujú 10 % nominálnej hodnoty nesplatenej emisie.
                                                      Príslušné orgány môžu uznať úvery zabezpečené nehnuteľnosťou určenou na podnikanie v prípade, že pomer hodnoty úveru a nehnuteľnosti prekročí hodnotu 60 %, maximálne však do výšky 70 %, ak hodnota celkových aktív založených ako kolaterál na kryté dlhopisy prekročí nesplatenú nominálnu hodnotu krytých dlhopisov o najmenej 10 % a pohľadávka držiteľa dlhopisu spĺňa požiadavky právnej istoty stanovené v prílohe VIII. Pohľadávka držiteľa dlhopisu musí mať prednosť pred všetkými ostatnými pohľadávkami z kolaterálu. Expozície vzniknuté prevodom a riadením platieb dlžníkov alebo výnosu z realizácie, ktoré sa týkajú úverov zabezpečených založenými nehnuteľnosťami podielov v prvom rade alebo dlhových cenných papierov, sa do tohto limitu vo výške 90 % nezapočítavajú;

                                          ii)

                                          tretí odsek sa nahrádza takto:
                                          „Do 31. decembra 2013 sa neuplatňuje limit vo výške 10 % pre podiely v prvom rade emitované francúzskymi fondmi Fonds Communs de Créances alebo rovnocennými subjektmi zaoberajúcimi sa sekuritizáciou, ako sa uvádza v písmenách d) a e), za predpokladu, že:

                                                      i)

                                                      originátorom sekuritizovaných expozícií voči obytným nehnuteľnostiam alebo nehnuteľnostiam určeným na podnikanie je člen rovnakej konsolidovanej skupiny ako vydavateľ krytých dlhopisov, alebo subjekt pridružený k rovnakému ústrednému subjektu ako vydavateľ krytých dlhopisov (členstvo alebo pridruženie v rovnakej skupine sa určuje v rovnakom čase, ako sa z podielov v prvom rade vytvorí kolaterál krytých dlhopisov); a

                                                      ii)

                                                      člen rovnakej konsolidovanej skupiny ako vydavateľ krytých dlhopisov alebo subjekt pridružený k rovnakému ústrednému subjektu ako vydavateľ krytých dlhopisov si ponecháva celú tranžu prvej straty podporujúcu tieto podiely v prvom rade.
                                                      Do 31. decembra 2012 Komisia preskúma vhodnosť výnimky stanovenej v treťom odseku a prípadne vhodnosť rozšírenia podobného zaobchádzania na akúkoľvek inú formu krytého dlhopisu. V kontexte tohto preskúmania môže Komisia v prípade potreby prijať delegované akty v súlade s článkom 151a a za podmienok stanovených v článkoch 151b a 151c s cieľom predĺžiť túto výnimku, zabezpečiť jej trvalý charakter alebo ju rozšíriť na iné formy krytých dlhopisov.“

                  3.

                  V prílohe VII časť 2 oddiel 1 bod 8 sa písmeno d) nahrádza takto:

                              „d)

                              krytým dlhopisom podľa ich vymedzenia v prílohe VI časť 1 body 68 až 70 sa môže priradiť hodnota LGD vo výške 11,25 %;“.

                  4.

                  Príloha IX sa mení a dopĺňa takto:

                              a)

                              v časti 3 bod 1 sa dopĺňa toto písmeno:

                                          „c)

                                          Rating sa nesmie úplne a ani sčasti zakladať na kapitálom nekrytej podpore poskytnutej samotnou úverovou inštitúciou. V takomto prípade úverová inštitúcia zváži príslušnú pozíciu, ako keby bola bez ratingu, a uplatní príslušný postup pre pozície bez ratingu, ako sa uvádza v časti 4.“;

                              b)

                              časť 4 sa mení a dopĺňa takto:

                                          i)

                                          bod 5 sa nahrádza takto:

                                                      „5.

                                                      Ak má úverová inštitúcia dve alebo viac prekrývajúcich sa pozícií v sekuritizácii, požaduje sa od nej, aby v rozsahu prekrytia zahrnula do svojho výpočtu hodnoty rizikovo vážených expozícií len pozíciu alebo časť pozície, ktorá tvorí vyššie hodnoty rizikovo vážených expozícií. Úverová inštitúcia môže tiež uznať takéto prekrývanie medzi špecifickým rizikom kapitálových požiadaviek na pozície v obchodnej knihe a kapitálových požiadaviek na pozície v bankovej knihe, ak je táto úverová inštitúcia schopná vypočítať a porovnať kapitálové požiadavky na príslušné pozície. Na účely tohto bodu dochádza k ‚prekrývaniu sa‘ vtedy, ak pozície, či už úplne alebo čiastočne, predstavujú expozíciu voči rovnakému riziku tak, že v rozsahu prekrývania je len jediná expozícia.
                                                      Ak sa časť 3 bod 1 písm. c) uplatňuje na pozície v aktívami zaistených krátkodobých obchodovateľných cenných papieroch, úverová inštitúcia môže so súhlasom príslušných orgánov použiť rizikovú váhu priradenú nástroju likvidity s cieľom vypočítať hodnotu rizikovo váženej expozície aktívami zaisteného krátkodobého obchodovateľného cenného papiera, ak je nástroj likvidity rovnocenný s aktívami zaisteným krátkodobým obchodovateľným cenným papierom tak, aby vytvárali prekrývajúce sa pozície a aby 100 % aktívami zaisteného krátkodobého obchodovateľného cenného papiera vydaného v rámci programu bolo krytých nástrojmi likvidity.“;

                                          ii)

                                          bod 6 sa nahrádza takto:

                                                      „6.

                                                      Pokiaľ sa v bode 8 neustanovuje inak, hodnota rizikovo váženej expozície sekuritizačnej alebo resekuritizačnej pozície s ratingom sa počíta tak, že na hodnotu expozície sa uplatní riziková váha spojená so stupňom kreditnej kvality, do ktorého príslušné orgány zaradili rating v súlade s článkom 98, ako je stanovené v tabuľke 1.“;

                                          iii)

                                          tabuľka 1 sa nahrádza takto:
                                          „Tabuľka 1

                                                      Stupeň kreditnej kvality

                                                      1

                                                      2

                                                      3

                                                      4
                                                      (len pre ratingy iné ako krátkodobé ratingy)

                                                      Všetky ostatné stupne kreditnej kvality

                                                      Sekuritizačné pozície

                                                      20 %

                                                      50 %

                                                      100 %

                                                      350 %

                                                      1 250 %

                                                      Resekuritizačné pozície

                                                      40 %

                                                      100 %

                                                      225 %

                                                      650 %

                                                      1 250 %“

                                          iv)

                                          tabuľka 2 sa vypúšťa;

                                          v)

                                          bod 46 sa nahrádza takto:

                                                      „46.

                                                      Podľa metódy ratingov sa hodnota rizikovo vážených expozícií sekuritizačných alebo resekuritizačných pozícií s ratingom počíta tak, že na hodnotu expozície sa uplatní riziková váha priradená k stupňu kreditnej kvality, do ktorého bol rating zaradený príslušnými orgánmi v súlade s článkom 98, ako je stanovené v tabuľke 4, vynásobená hodnotou 1,06.“;

                                          vi)

                                          tabuľka 4 sa nahrádza takto:
                                          „Tabuľka 4

                                                      Stupeň kreditnej kvality

                                                      Sekuritizačné pozície

                                                      Resekuritizačné pozície

                                                      Ratingy iné ako krátkodobé

                                                      Krátkodobé ratingy

                                                      A

                                                      B

                                                      C

                                                      D

                                                      E

                                                      1

                                                      1

                                                      7 %

                                                      12 %

                                                      20 %

                                                      20 %

                                                      30 %

                                                      2

                                                      8 %

                                                      15 %

                                                      25 %

                                                      25 %

                                                      40 %

                                                      3

                                                      10 %

                                                      18 %

                                                      35 %

                                                      35 %

                                                      50 %

                                                      4

                                                      2

                                                      12 %

                                                      20 %

                                                      40 %

                                                      65 %

                                                      5

                                                      20 %

                                                      35 %

                                                      60 %

                                                      100 %

                                                      6

                                                      35 %

                                                      50 %

                                                      100 %

                                                      150 %

                                                      7

                                                      3

                                                      60 %

                                                      75 %

                                                      150 %

                                                      225 %

                                                      8

                                                      100 %

                                                      200 %

                                                      350 %

                                                      9

                                                      250 %

                                                      300 %

                                                      500 %

                                                      10

                                                      425 %

                                                      500 %

                                                      650 %

                                                      11

                                                      650 %

                                                      750 %

                                                      850 %

                                                      Všetky ostatné a bez ratingu

                                                      1 250 %“

                                          vii)

                                          tabuľka 5 sa vypúšťa;

                                          viii)

                                          bod 47 sa nahrádza takto:

                                                      „47.

                                                      Váhy v stĺpci C tabuľky 4 sa uplatnia, ak sekuritizačná pozícia nie je resekuritizačnou pozíciou a ak je skutočný počet sekuritizovaných expozícií menší ako šesť. Na zostávajúce sekuritizačné pozície, ktoré nie sú resekuritizačnými pozíciami, sa uplatnia váhy v stĺpci B, ak pozícia nie je v najvyššej nadriadenej sekuritizačnej tranži, v prípade čoho sa uplatnia váhy v stĺpci A. Na resekuritizačné pozície sa uplatnia váhy v stĺpci E, ak resekuritizačná pozícia nie je v najvyššej nadriadenej resekuritizačnej tranži a žiadne z podkladových expozícií neboli samotné resekuritizačnými expozíciami, v prípade čoho sa použije stĺpec D. Pri rozhodovaní o tom, či je tranža najvyššia nadriadená, sa nemusia zohľadňovať sumy splatné v rámci úrokových alebo menových derivátových zmlúv, splatné poplatky, či iné podobné platby.“;

                                          ix)

                                          bod 48 sa vypúšťa;

                                          x)

                                          bod 49 sa nahrádza takto:

                                                      „49.

                                                      Pri výpočte skutočného počtu sekuritizovaných expozícií sa s viacerými expozíciami voči jednému dlžníkovi zaobchádza ako s jednou expozíciou. Skutočný počet expozícií sa vypočíta takto:

                                                      kde EADi je súčet hodnôt všetkých expozícií voči i-tému dlžníkovi. Ak je známy podiel portfólia spojený s najväčšou expozíciou, C1, úverová inštitúcia môže počítať N ako 1/C1.“;

                                          xi)

                                          bod 50 sa vypúšťa;

                                          xii)

                                          bod 52 sa nahrádza takto:

                                                      „52.

                                                      Pokiaľ sa v bodoch 58 a 59 neustanovuje inak, riziková váha uplatniteľná na sekuritizačnú pozíciu v rámci metódy založenej na vzorci stanovenom orgánom dohľadu je riziková váha, ktorá sa má uplatniť v súlade s bodom 53. Riziková váha pre resekuritizačné pozície však nie je nižšia ako 20 % a pre všetky ostatné sekuritizačné pozície nie je nižšia ako 7 %.“;

                                          xiii)

                                          v bode 53 sa šiesty odsek nahrádza takto:
                                          „N je skutočný počet expozícií počítaných v súlade s bodom 49. V prípade resekuritizácií musí úverová inštitúcia zohľadňovať počet sekuritizačných expozícií v skupine, a nie počet podkladových expozícií v pôvodných skupinách, z ktorých pochádzajú podkladové sekuritizačné expozície.“

                  5.

                  Príloha XII sa mení a dopĺňa takto:

                              a)

                              názov sa nahrádza takto:

                              b)

                              časť 2 sa mení a dopĺňa takto:

                                          i)

                                          body 9 a 10 sa nahrádzajú takto:

                                                      „9.

                                                      Úverové inštitúcie, ktoré počítajú svoje kapitálové požiadavky v súlade s článkom 75 písm. b) a c), zverejňujú tieto požiadavky osobitne pre každé riziko uvedené v daných ustanoveniach. Okrem toho sa osobitne zverejňuje kapitálová požiadavka na špecifické úrokové riziko sekuritizačných pozícií.

                                                      10.

                                                      Úverové inštitúcie, ktoré počítajú svoje kapitálové požiadavky v súlade s prílohou V k smernici 2006/49/ES, zverejňujú tieto informácie:

                                                                  a)

                                                                  pre každé zahrnuté subportfólio:

                                                                              i)

                                                                              charakteristiky použitých modelov;

                                                                              ii)

                                                                              pri kapitálových požiadavkách samostatne podľa bodov 5a a 5l prílohy V smernice 2006/49/ES použité metodiky a riziká merané s použitím interného modelu vrátane opisu prístupu, ktorý úverová inštitúcia použila na určenie horizontov likvidity, metodík používaných na docielenie toho, aby hodnotenie kapitálu spĺňalo požadovaný štandard správnosti, a prístupov použitých na validáciu modelu;

                                                                              iii)

                                                                              opis stresového testovania uplatneného na subportfólio;

                                                                              iv)

                                                                              opis prístupov použitých na spätné testovanie a validáciu presnosti a konzistentnosti interných modelov a modelových postupov;

                                                                  b)

                                                                  mieru akceptácie príslušným orgánom;

                                                                  c)

                                                                  opis rozsahu a metodík na dosiahnutie súladu s požiadavkami stanovenými v časti B prílohy VII k smernici 2006/49/ES;

                                                                  d)

                                                                  najvyššiu, najnižšiu a strednú hodnotu:

                                                                              i)

                                                                              meraní dennej hodnoty v riziku za vykazované obdobie a ku koncu obdobia;

                                                                              ii)

                                                                              meraní hodnoty v riziku v stresových podmienkach za vykazované obdobie a ku koncu obdobia;

                                                                              iii)

                                                                              kapitálové požiadavky samostatne podľa bodov 5a a 5l prílohy V k smernici 2006/49/ES za vykazované obdobie a ku koncu obdobia;

                                                                  e)

                                                                  výšku kapitálu samostatne podľa bodov 5a a 5l prílohy V k smernici 2006/49/ES spolu s váženým priemerným horizontom likvidity za každé zahrnuté subportfólio;

                                                                  f)

                                                                  porovnanie denných meraní hodnoty v riziku na konci dňa s jednodennými zmenami hodnoty portfólia ku koncu nasledujúceho obchodného dňa spolu s analýzou dôležitých prekročení počas vykazovaného obdobia.“;

                                          ii)

                                          bod 14 sa nahrádza takto:

                                                      „14.

                                                      Úverové inštitúcie, ktoré počítajú hodnoty rizikovo vážených expozícií v súlade s článkami 94 až 101 alebo kapitálové požiadavky podľa bodu 16a prílohy I k smernici 2006/49/ES, zverejňujú tieto informácie, ak je to potrebné, osobitne za obchodnú knihu a neobchodnú knihu:

                                                                  a)

                                                                  opis cieľov úverovej inštitúcie v súvislosti so sekuritizačnou činnosťou;

                                                                  b)

                                                                  povahu ďalších rizík vrátane rizika likvidity spojeného so sekuritizovanými aktívami;

                                                                  c)

                                                                  druh rizík z hľadiska poradia vysporiadania podkladových sekuritizačných pozícií a z hľadiska aktív, ktoré sú podkladom týchto sekuritizačných pozícií prevzatých a udržiavaných resekuritizačnou činnosťou;

                                                                  d)

                                                                  rôzne úlohy, ktoré úverová inštitúcia zohráva v sekuritizačnom procese;

                                                                  e)

                                                                  mieru účasti úverovej inštitúcie na každej úlohe uvedenej v písmene d);

                                                                  f)

                                                                  opis postupov zavedených na monitorovanie zmien kreditného rizika a trhového rizika sekuritizačných expozícií vrátane toho, ako správanie podkladových aktív vplýva na sekuritizačné expozície, a opis toho, ako sa tieto postupy odlišujú v prípade resekuritizačných expozícií;

                                                                  g)

                                                                  opis politiky, ktorú úverová inštitúcia uplatňuje pri používaní zaistenia a osobného zabezpečenia na zmiernenie rizík ponechaných sekuritizačných a resekuritizačných expozícií vrátane identifikácie významných protistrán zaistenia podľa príslušného druhu rizikovej expozície;

                                                                  h)

                                                                  prístupy k výpočtu hodnôt rizikovo vážených expozícií, ktoré úverová inštitúcia uplatňuje pri svojej sekuritizačnej činnosti, vrátane druhov sekuritizačných expozícií, na ktoré sa každý prístup uplatňuje;

                                                                  i)

                                                                  druhy SSPE, ktoré úverová inštitúcia ako sponzor využíva na sekuritizáciu expozícií tretích strán, vrátane toho, či úverová inštitúcia má expozície voči týmto SSPE a ak áno, v akej forme a v akom rozsahu, a to jednotlivo v prípade súvahových a podsúvahových expozícií, ako aj zoznam subjektov, ktoré úverová inštitúcia riadi alebo ktorým poskytuje poradenstvo a ktoré investujú buď do sekuritizačných pozícií, ktoré sekuritizovala úverová inštitúcia, alebo do SSPE, ktoré úverová inštitúcia sponzoruje;

                                                                  j)

                                                                  súhrnný prehľad účtovných metód, ktoré úverová inštitúcia využíva pri svojej sekuritizačnej činnosti, vrátane:

                                                                              i)

                                                                              informácie, či sa s transakciami zaobchádza ako s predajom alebo ako s financovaním;

                                                                              ii)

                                                                              zohľadnenia ziskov z predaja;

                                                                              iii)

                                                                              metód, základných predpokladov, vstupov a zmien z predchádzajúceho obdobia pri oceňovaní sekuritizačných pozícií;

                                                                              iv)

                                                                              zaobchádzania so syntetickými sekuritizáciami, pokiaľ nie je obsiahnuté v iných účtovných metódach;

                                                                              v)

                                                                              spôsobu, akým sa oceňujú aktíva čakajúce na sekuritizáciu, a či sú zaevidované v neobchodnej knihe alebo v obchodnej knihe úverovej inštitúcie;

                                                                              vi)

                                                                              politík vykazovania záväzkov v súvahe pri dohodách, v prípade ktorých by sa mohlo od úverovej inštitúcie vyžadovať, aby poskytla finančnú podporu pre sekuritizované aktíva;

                                                                  k)

                                                                  názvy ratingových agentúr používaných pri sekuritizácii a druhy expozícií, pre ktoré sa jednotlivé ratingové agentúry používajú;

                                                                  l)

                                                                  v náležitých prípadoch, opis prístupu interného hodnotenia, ako je stanovený v časti 4 prílohy IX, vrátane štruktúry procesu interného hodnotenia a vzťahu medzi interným hodnotením a externými ratingmi, použitia interného hodnotenia na iné účely ako na výpočet kapitálu podľa prístupu interného hodnotenia, kontrolných mechanizmov pre proces interného hodnotenia vrátane zhodnotenia nezávislosti, zodpovednosti a preskúmania procesu interného hodnotenia, druhy expozícií, na ktoré sa proces interného hodnotenia uplatňuje, a stresové faktory používané na určenie úrovní zníženia kreditného rizika, podľa druhov expozícií;

                                                                  m)

                                                                  vysvetlenie významných zmien ktorýchkoľvek kvantitatívnych údajov zverejňovaných podľa písmen n) až q) od posledného vykazovaného obdobia;

                                                                  n)

                                                                  osobitne za obchodnú a neobchodnú knihu nasledujúce informácie členené podľa druhu expozície:

                                                                              i)

                                                                              celkovú nesplatenú hodnotu expozícií sekuritizovaných úverovou inštitúciou, osobitne za tradičné a syntetické sekuritizácie a za sekuritizácie, pri ktorých úverová inštitúcia koná len ako sponzor;

                                                                              ii)

                                                                              celkovú hodnotu ponechaných alebo odkúpených sekuritizačných pozícií v súvahe a sekuritizačných expozícií v podsúvahe;

                                                                              iii)

                                                                              celkovú hodnotu aktív čakajúcich na sekuritizáciu;

                                                                              iv)

                                                                              pokiaľ ide o sekuritizované nástroje, na ktoré sa vzťahuje prístup predčasného splatenia, celkové čerpané expozície priradené k podielu originátora, respektíve k podielu investorov, celkové kapitálové požiadavky, ktoré vznikli úverovej inštitúcii voči podielu originátora, a celkové kapitálové požiadavky, ktoré vznikli úverovej inštitúcii voči podielom investora na čerpaných zostatkoch a nečerpaných linkách;

                                                                              v)

                                                                              hodnotu sekuritizačných pozícií, ktoré sa odpočítajú od vlastných zdrojov alebo ktorým sa priradí riziková váha 1 250 %;

                                                                              vi)

                                                                              súhrnný prehľad sekuritizačnej činnosti počas daného obdobia vrátane hodnoty sekuritizovaných expozícií a priznaného zisku alebo straty z predaja;

                                                                  o)

                                                                  osobitne za obchodnú knihu a za neobchodnú knihu tieto informácie:

                                                                              i)

                                                                              za každý použitý prístup ku kapitálovým požiadavkám celkovú hodnotu ponechaných alebo odkúpených sekuritizačných pozícií a s nimi spojených kapitálových požiadaviek rozdelených na sekuritizačné a resekuritizačné expozície a ďalej rozdelených na účelný počet pásiem rizikových váh alebo pásiem kapitálových požiadaviek;

                                                                              ii)

                                                                              celkovú hodnotu ponechaných alebo odkúpených resekuritizačných pozícií rozdelených podľa expozície pred a po zaistení/poistení a podľa expozície voči finančným ručiteľom, ďalej rozdelenej podľa kategórií kreditnej spoľahlivosti ručiteľov alebo podľa mena ručiteľa;

                                                                  p)

                                                                  za neobchodnú knihu a v súvislosti s expozíciami sekuritizovanými úverovou inštitúciou, hodnotu sekuritizovaných aktív zhoršenej kvality/po termíne splatnosti a strát, ktoré vznikli úverovej inštitúci počas daného obdobia, v oboch prípadoch rozdelené podľa druhu expozícií;

                                                                  q)

                                                                  za obchodnú knihu celkové nesplatené expozície sekuritizované úverovou inštitúciou, na ktoré sa vzťahuje kapitálová požiadavka na trhové riziko, rozdelené na tradičné/syntetické a podľa druhu expozície.“;

                                          iii)

                                          dopĺňa sa tento bod:

                                                      „15.

                                                      Pokiaľ ide o politiku a postupy odmeňovania úverovej inštitúcie pre tie kategórie pracovníkov, ktorých profesionálne činnosti majú významný vplyv na jej rizikový profil, zverejňujú sa tieto informácie vrátane pravidelných aktualizácií, a to najmenej raz ročne:

                                                                  a)

                                                                  informácie týkajúce sa rozhodovacieho procesu použitého pri určení politiky odmeňovania vrátane prípadných informácií o zložení a mandáte výboru pre odmeňovanie, externého poradcu, ktorého služby sa použili pri určení politiky odmeňovania, a úlohy príslušných zúčastnených strán;

                                                                  b)

                                                                  informácie týkajúce sa väzby medzi odmenou a výkonom;

                                                                  c)

                                                                  najdôležitejšie koncepčné vlastnosti systému odmeňovania vrátane informácií o kritériách použitých na meranie výkonu a úpravu rizika, politika odkladu a kritériá nadobúdania práv;

                                                                  d)

                                                                  informácie o výkonnostných kritériách, na ktorých sa zakladá nárok na akcie, opcie alebo pohyblivé zložky odmeňovania;

                                                                  e)

                                                                  hlavné parametre a zdôvodnenie akéhokoľvek systému pohyblivých zložiek a všetkých ďalších nepeňažných výhod;

                                                                  f)

                                                                  súhrnné kvantitatívne informácie o odmeňovaní rozčlenené podľa obchodnej oblasti;

                                                                  g)

                                                                  súhrnné kvantitatívne informácie o odmeňovaní rozčlenené podľa vrcholového manažmentu a pracovníkov, ktorých činnosti majú významný vplyv na rizikový profil úverovej inštitúcie, týkajúce sa:

                                                                              i)

                                                                              výšky odmien za finančný rok rozdelených na pevnú a pohyblivú zložku odmeňovania a počtu príjemcov;

                                                                              ii)

                                                                              výšky a formy pohyblivého odmeňovania rozdeleného na peňažnú hotovosť, akcie, nástroje, ktoré súvisia s akciami, a ďalšie formy;

                                                                              iii)

                                                                              výšky zostávajúceho odloženého odmeňovania rozdeleného na nárokovateľné a nenárokovateľné časti;

                                                                              iv)

                                                                              výšky odloženého odmeňovania priznaného počas finančného roku, vyplateného a zníženého prostredníctvom úprav na základe výkonu;

                                                                              v)

                                                                              nových platieb v súvislosti s prijatím do zamestnania a odstupným, vyplatených počas finančného roku, a počtu príjemcov takýchto platieb;

                                                                              vi)

                                                                              výšky odstupného priznaného počas finančného roka, počtu príjemcov a najvyššej takejto platby priznanej jednotlivcovi

                                                                        V prípade úverových inštitúcií, ktoré sú významné, pokiaľ ide o ich veľkosť, vnútornú organizáciu a povahu, rozsah a zložitosť ich činností, sa kvantitatívne informácie uvedené v tomto písmene sprístupňujú aj verejnosti na úrovni osôb, ktoré v skutočnosti riadia podnikanie úverovej inštitúcie v zmysle článku 11 ods. 1
                                                                  Úverové inštitúcie dodržiavajú požiadavky stanovené v tomto písmene spôsobom, ktorý je primeraný ich veľkosti, vnútornej organizácii, ako aj povahe, rozsahu a zložitosti ich činností a bez toho, aby bola dotknutá smernica 95/46/ES.“

         (1)  Ú. v. EÚ L 302, 17.11.2009, s. 32.“;

      PRÍLOHA II
      Prílohy I, II, V a VII k smernici 2006/49/ES sa menia a dopĺňajú takto:

                  1.

                  Príloha I sa mení a dopĺňa takto:

                              a)

                              bod 8 sa mení a dopĺňa takto:

                                          i)

                                          v prvom odseku sa úvodná časť nahrádza takto:

                                                      „8.

                                                      Pri výpočte kapitálovej požiadavky pre trhové riziko strany, ktorá je vystavená kreditnému riziku (‚predajca zabezpečenia‘), sa použije nominálna hodnota zo zmluvy o kreditnom deriváte, pokiaľ nie je uvedené inak. Bez ohľadu na prvú vetu sa inštitúcia môže rozhodnúť, že pomyselnú hodnotu nahradí pomyselnou hodnotou bez akýchkoľvek zmien v trhovej hodnote kreditného derivátu od začatia obchodovania. Na účel vypočítania požiadavky na špecifické riziko, okrem prípadu swapu na celkový výnos, sa namiesto splatnosti záväzku uplatní splatnosť zmluvy o kreditnom deriváte. Pozície sa stanovujú takto:“;

                                          ii)

                                          v bode v) sa tretí odsek nahrádza takto:
                                          „Ak má kreditný derivát pre n-té zlyhanie externý rating, predajca zabezpečenia vypočíta kapitálovú požiadavku na špecifické riziko použitím ratingu derivátu a uplatní podľa potreby príslušné sekuritizačné váženie rizika.“;

                              b)

                              v bode 14 sa prvý odsek nahrádza takto:

                                          „14.

                                          Inštitúcia priradí svoje čisté pozície v obchodnej knihe v nástrojoch, ktoré nie sú sekuritizačnými pozíciami, vypočítané v súlade s bodom 1, k príslušným kategóriám v tabuľke 1 podľa ich emitenta/dlžníka, externého alebo interného ratingu a zostatkovej splatnosti a následne ich vynásobí váhami uvedenými v danej tabuľke. Sčíta svoje vážené pozície vyplývajúce z uplatnenia tohto bodu (bez ohľadu na to, či sú dlhé alebo krátke), aby vypočítala svoju kapitálovú požiadavku voči špecifickému riziku. Vypočíta svoju kapitálovú požiadavku voči špecifickému riziku pre pozície, ktoré sú sekuritizačnými pozíciami v súlade s bodom 16a.
                                          Na účely tohto bodu a bodov 14a a 16a môže inštitúcia obmedziť produkt váhy a čistú pozíciu na výšku maximálnej možnej straty súvisiacej s rizikom zlyhania. V prípade krátkych pozícií sa tento limit môže vypočítať ako zmena hodnoty v dôsledku toho, že sa podkladové tituly okamžite stanú bezrizikové, pokiaľ ide o zlyhanie.“;

                              c)

                              vkladajú sa tieto body:

                                          „14a.

                                          Odchylne od bodu 14 môže inštitúcia určiť ako kapitálovú požiadavku voči špecifickému riziku pre korelačné obchodné portfólio vyššiu z týchto súm:

                                                      a)

                                                      celkové kapitálové požiadavky na špecifické riziko, ktoré by sa uplatnili len na čisté dlhé pozície korelačného obchodného portfólia;

                                                      b)

                                                      celkové kapitálové požiadavky na špecifické riziko, ktoré by sa uplatnili len na čisté krátke pozície korelačného obchodného portfólia.

                                          14b.

                                          Korelačné obchodné portfólio pozostáva zo sekuritizačných pozícií a kreditných derivátov pre n-té zlyhanie, ktoré spĺňajú tieto kritériá:

                                                      a)

                                                      pozície nie sú ani resekuritizačnými pozíciami, ani opciami na sekuritizačné tranže, ani žiadnymi inými derivátmi sekuritizačných expozícií, ktoré neposkytujú pomerný podiel na výnosoch zo sekuritizačnej tranže; a

                                                      b)

                                                      všetky referenčné nástroje sú buď individualizovanými nástrojmi vrátane individualizovaných kreditných derivátov, pre ktoré existuje hotovostný obojsmerný trh, alebo bežne obchodované indexy založené na týchto referenčných nástrojoch. Existencia obojsmerného trhu sa predpokladá tam, kde sú nezávislé ponuky na nákup a predaj v dobrej viere, takže do jedného dňa možno stanoviť cenu, ktorá sa primerane vzťahuje na poslednú predajnú cenu alebo aktuálnu konkurencieschopnú kotáciu ponuky a dopytu v dobrej viere, a za takúto cenu uskutočniť vysporiadanie v pomerne krátkom čase v súlade s obchodnými zvyklosťami.

                                          14c.

                                          Súčasťou korelačného obchodného portfólia nie sú pozície, ktoré sa týkajú:

                                                      a)

                                                      podkladového nástroja, ktorý môže byť zaradený do tried expozícií uvedených v článku 79 ods. 1 písm. h) a i) smernice 2006/48/ES v neobchodnej knihe inštitúcie; alebo

                                                      b)

                                                      pohľadávky voči špeciálnej účelovej jednotke.

                                                Inštitúcia môže zaradiť do korelačného obchodného portfólia pozície, ktoré nie sú ani sekuritizačnými pozíciami ani kreditnými derivátmi pre n-té zlyhanie, ale ktoré zaisťujú ostatné pozície tohto portfólia, a to pod podmienkou, že pre tento nástroj alebo jeho podkladové nástroje existuje hotovostný obojsmerný trh, ako sa uvádza v bode 14b písm. b).“;

                              d)

                              vkladá sa tento bod:

                                          „16a.

                                          V prípade nástrojov v obchodnej knihe, ktoré sú sekuritizačnými pozíciami, inštitúcia priradí váhu svojim čistým pozíciám na základe výpočtu v súlade s bodom 1 takto:

                                                      a)

                                                      pre sekuritizačné pozície, na ktoré by sa v neobchodnej knihe tej istej inštitúcie vzťahoval štandardizovaný prístup pre kreditné riziko, 8 % z rizikovej váhy podľa štandardizovaného prístupu stanoveného v časti 4 prílohy IX k smernici 2006/48/ES;

                                                      b)

                                                      pre sekuritizačné pozície, na ktoré by sa v neobchodnej knihe tej istej inštitúcie vzťahoval prístup interných ratingov, 8 % z rizikovej váhy podľa prístupu interných ratingov stanoveného v časti 4 prílohy IX k smernici 2006/48/ES.

                                                Na účely písmen a) a b) môžu metódu založenú na vzorci stanovenom orgánom dohľadu použiť so súhlasom orgánu dohľadu len inštitúcie iné ako inštitúcia, ktorá je originátorom a ktorá ju môže uplatniť pre tú istú sekuritizačnú pozíciu vo svojej neobchodnej knihe. Odhady PD a LGD ako vstupy pre metódu založenú na vzorci stanovenom orgánom dohľadu sa prípadne určia v súlade s článkami 84 až 89 smernice 2006/48/ES alebo, alternatívne a pod podmienkou osobitného súhlasu orgánu dohľadu, na základe odhadov, ktoré vyplynú z prístupu stanoveného v bode 5a prílohy V a sú v súlade s kvantitatívnymi normami pre prístup interných ratingov. Výbor európskych orgánov bankového dohľadu vypracuje usmernenia s cieľom zabezpečiť konvergentné využitie odhadov PD a LGD ako vstupov, ak sa tieto odhady zakladajú na prístupe stanovenom v bode 5a prílohy V.
                                          Bez ohľadu na písmená a) a b), pre sekuritizačné pozície, na ktoré by sa podľa článku 122a smernice 2006/48/ES vzťahovala riziková váha, ak by boli v neobchodnej knihe tej istej inštitúcie, sa uplatňuje 8 % z rizikovej váhy podľa uvedeného článku.
                                          Inštitúcia sčíta svoje vážené pozície vyplývajúce z uplatnenia tohto bodu (bez ohľadu na to, či sú dlhé alebo krátke), aby vypočítala svoju kapitálovú požiadavku voči špecifickému riziku.
                                          Odchylne od štvrtého odseku, za prechodné obdobie končiace 31. decembrom 2013 inštitúcia samostatne spočíta svoje vážené čisté dlhé pozície a svoje vážené čisté krátke pozície. Vyšší z týchto súčtov bude kapitálovou požiadavkou na špecifické riziko. Inštitúcia však oznamuje príslušnému orgánu domovského členského štátu celkový súčet svojich vážených čistých dlhých a čistých krátkych pozícií rozdelených podľa druhu podkladových aktív.“;

                              e)

                              bod 34 sa nahrádza takto:

                                          „34.

                                          Inštitúcia spočíta všetky svoje čisté dlhé pozície a všetky svoje čisté krátke pozície podľa bodu 1. Svoju celkovú brutto pozíciu vynásobí hodnotou 8 %, aby vypočítala svoju kapitálovú požiadavku na špecifické riziko.“;

                              f)

                              bod 35 sa vypúšťa.

                  2.

                  V prílohe II bod 7 sa druhý odsek nahrádza takto:
                  „V prípade swapu na kreditné zlyhanie však inštitúcia, ktorej expozícia vyplývajúca zo swapu predstavuje dlhú pozíciu v podkladovom nástroji, môže použiť hodnotu 0 % pre potenciálnu budúcu kreditnú expozíciu, pokiaľ swap na kreditné zlyhanie nepodlieha uzatvoreniu na základe insolventnosti subjektu, ktorého expozícia vyplývajúca zo swapu predstavuje krátku pozíciu v podkladovom nástroji, hoci pri podkladovom nástroji neprišlo k zlyhaniu, v prípade ktorého sa hodnota potenciálnej budúcej kreditnej expozície inštitúcie obmedzuje na hodnotu prémií, ktoré daný subjekt ešte nezaplatil inštitúcii.“

                  3.

                  Príloha V sa mení a dopĺňa takto:

                              a)

                              bod 1 sa nahrádza takto:

                                          „1.

                                          Príslušné orgány povolia inštitúciám za podmienok ustanovených v tejto prílohe, aby vypočítavali svoje kapitálové požiadavky na pozičné riziko, devízové riziko a/alebo komoditné riziko pomocou svojich vlastných interných modelov riadenia rizika namiesto metód uvedených v prílohách I, III a IV alebo v kombinácii s nimi. Použitie modelov na účely dohľadu nad kapitálovými požiadavkami si v každom prípade vyžaduje ich výslovné uznanie príslušnými orgánmi.“;

                              b)

                              v bode 4 sa druhý odsek nahrádza takto:
                              „Príslušné orgány preskúmajú schopnosť inštitúcie vykonávať spätné testovanie tak na skutočných, ako aj na hypotetických zmenách hodnoty portfólia. Spätné testovanie na hypotetických zmenách hodnoty portfólia spočíva v porovnaní hodnoty portfólia na konci dňa a jeho hodnoty na konci nasledujúceho dňa za predpokladu nezmenených pozícií. Príslušné orgány vyžadujú od inštitúcií, aby prijali vhodné opatrenia na zlepšenie svojich programov spätného testovania, ak ich považujú za nedostatočné. Príslušné orgány ako minimum vyžadujú, aby inštitúcie vykonávali spätné testovanie na hypotetických výsledkoch (pri použití zmien v hodnote portfólia, ktoré by vznikli, ak by sa pozície na konci dňa nezmenili).“;

                              c)

                              bod 5 sa nahrádza takto:

                                          „5.

                                          Na účely výpočtu kapitálových požiadaviek na špecifické riziko súvisiace s obchodovanými dlhovými a akciovými pozíciami uznajú príslušné orgány používanie interného modelu inštitúcie, ak okrem splnenia podmienok uvedených vo zvyšnej časti tejto prílohy spĺňa interný model tieto podmienky:

                                                      a)

                                                      vysvetľuje historické kolísanie cien v portfóliu;

                                                      b)

                                                      zachytáva koncentráciu, čo sa týka veľkosti a zmien zloženia portfólia;

                                                      c)

                                                      je odolný voči nepriaznivému prostrediu;

                                                      d)

                                                      je validovaný prostredníctvom spätného testovania zameraného na zhodnotenie toho, či sa presne zachytáva špecifické riziko. Ak príslušné orgány povolia, aby sa takéto spätné testovanie vykonávalo na základe príslušných podportfólií, tieto podportfóliá musia byť vyberané konzistentným spôsobom;

                                                      e)

                                                      zachytáva bázické riziko týkajúce sa titulov, a teda inštitúcie preukážu, že interný model je citlivý na podstatné idiosynkratické rozdiely medzi podobnými, ale nie identickými pozíciami;

                                                      f)

                                                      zachytáva riziko udalosti.

                                                Interný model inštitúcie konzervatívne zhodnotí riziko vyplývajúce z menej likvidných pozícií a z pozícií s obmedzenou transparentnosťou cien pri realistických trhových scenároch. Interný model navyše spĺňa minimálne štandardy pre údaje. Proxy údaje sú primerane konzervatívne a môžu sa použiť len tam, kde neexistujú dostatočné údaje, alebo kde tieto údaje neodrážajú skutočnú volatilitu pozície alebo portfólia.
                                          Inštitúcia sa môže rozhodnúť, že vylúči z výpočtu svojej kapitálovej požiadavky na špecifické riziko s použitím interného modelu tie pozície v sekuritizáciách alebo kreditných derivátoch pre n-té zlyhanie, pri ktorých spĺňa kapitálovú požiadavku na pozičné riziká podľa prílohy I, s výnimkou tých pozícií, na ktoré sa vzťahuje prístup stanovený v bode 5l.
                                          Keďže dochádza k vývoju techník a osvedčených postupov, inštitúcie tieto nové techniky a postupy využijú.
                                          Inštitúcia nemusí zachytávať riziká zlyhania a migrácie v prípade obchodovaných dlhových nástrojov vo svojom internom modeli, ak tieto riziká zachytáva prostredníctvom požiadaviek stanovených v bodoch 5a až 5k.“;

                              d)

                              vkladajú sa tieto body:

                                          „5a.

                                          Inštitúcie, na ktoré sa v súvislosti s obchodovanými dlhovými nástrojmi vzťahuje bod 5, majú zavedený prístup, ktorým pri výpočte svojich kapitálových požiadaviek zachytávajú riziká zlyhania a migrácie svojich pozícií v obchodnej knihe, ktoré sú dodatočné k rizikám zachyteným pri meraní hodnoty v riziku, ako sa stanovuje v bode 5. Inštitúcia preukáže, že jej prístup je v súlade so štandardami správnosti, ktoré sú porovnateľné s prístupom stanoveným v článkoch 84 až 89 smernice 2006/48/ES s predpokladom konštantnej úrovne rizika, a prípadne upravené tak, aby odrážali vplyv likvidity, koncentrácií, zaistenia a opcií.

                                 Rozsah pôsobnosti

                                          5b.

                                          Prístup k zachytávaniu dodatočných rizík zlyhania a migrácie sa vzťahuje na všetky pozície podliehajúce kapitálovej požiadavke na špecifické úrokové riziko, ale nevzťahuje sa na sekuritizačné pozície a kreditné deriváty pre n-té zlyhanie. Pod podmienkou súhlasu orgánu dohľadu sa inštitúcia môže rozhodnúť, že bude systematicky zahŕňať všetky pozície v kótovaných akciách a pozície v derivátoch založené na kótovaných akciách, v prípade ktorých je takéto zahrnutie v súlade so spôsobom, akým inštitúcia interne meria a riadi riziko. Tento prístup odráža vplyv korelácií medzi udalosťami zlyhania a migrácie. Vplyv diverzifikácie medzi udalosťami zlyhania a migrácie na jednej strane a inými faktormi trhového rizika na druhej strane sa nezohľadňuje.

                                 Parametre

                                          5c.

                                          Prístup k zachytávaniu dodatočných rizík meria straty spôsobené zlyhaním a migráciou interných alebo externých ratingov v intervale spoľahlivosti 99,9 % v kapitálovom horizonte jedného roka. Korelačné predpoklady musia byť podporené analýzou objektívnych údajov v teoreticky správnom rámci. Prístup na zachytávanie dodatočných rizík musí primerane odrážať koncentrácie emitentov. Zohľadnené musia byť aj koncentrácie, ktoré môžu za stresových podmienok vzniknúť v rámci tried produktov a medzi triedami produktov.
                                          Tento prístup sa zakladá na predpoklade konštantnej úrovne rizika v kapitálovom horizonte jedného roka, čo znamená, že dané jednotlivé pozície alebo súbory pozícií v obchodnej knihe, ktoré zaznamenali zlyhanie alebo migráciu počas svojho horizontu likvidity, sa na konci svojho horizontu likvidity znovu vyvážia tak, aby dosiahli začiatočnú úroveň rizika. Inštitúcia sa alternatívne môže rozhodnúť, že bude konzistentne používať predpoklad jednoročnej konštantnej pozície.

                                          5d.

                                          Horizonty likvidity sa stanovia na základe času potrebného na predaj pozície alebo na zaistenie všetkých závažných relevantných cenových rizík na stresovom trhu, s osobitným zreteľom na veľkosť pozície. Horizonty likvidity musia odrážať skutočnú prax a skúsenosti počas období systematického, ako aj idiosynkratického stresu. Horizont likvidity sa meria na základe konzervatívnych predpokladov a musí byť dostatočne dlhý, aby samotný akt predaja alebo zaistenia nemal závažný vplyv na cenu, za ktorú sa uskutoční predaj alebo zaistenie.
                                          Pri určovaní vhodného horizontu likvidity pre pozíciu alebo súbor pozícií platí minimálna hranica troch mesiacov.
                                          Pri určovaní vhodného horizontu likvidity pre pozíciu alebo súbor pozícií sa zohľadňujú interné politiky inštitúcie týkajúce sa úprav ocenenia a riadenia neuplatnených pozícií. Keď inštitúcia určuje horizonty likvidity skôr pre súbory pozícií ako pre jednotlivé pozície, kritériá na vymedzenie súborov pozícií sa stanovia spôsobom, ktorý účelne odráža rozdiely v likvidite. Horizonty likvidity musia byť dlhšie pre pozície, ktoré sú koncentrované, čo odráža dlhšie obdobie potrebné na likvidáciu takýchto pozícií. Horizont likvidity v prípade sekuritizačných skladov (tzv. securitisation warehouse) musí odrážať čas na vybudovanie, predaj a sekuritizáciu aktív, alebo na zaistenie závažných rizikových faktorov za stresových trhových podmienok.

                                          5e.

                                          Do prístupu inštitúcie na zachytávanie dodatočných rizík zlyhania a migrácie môžu byť zahrnuté zaistenia. Pozície je možné vzájomne započítavať, keď sa dlhé a krátke pozície týkajú toho istého finančného nástroja. Účinky zaistenia alebo diverzifikácie spojené s dlhými a krátkymi pozíciami zahŕňajúcimi rôzne nástroje alebo rôzne cenné papiere toho istého dlžníka, ako aj s dlhými a krátkymi pozíciami rôznych emitentov, môžu byť uznané len explicitným modelovaním brutto dlhých a krátkych pozícií v rôznych nástrojoch. Inštitúcie zohľadnia vplyv závažných rizík, ktoré by mohli nastať počas intervalu medzi splatnosťou zaistenia a horizontom likvidity, ako aj potenciál závažných bázických rizík v stratégiách zaistenia podľa produktov, poradia vyrovnania v kapitálovej štruktúre, interného alebo externého ratingu, splatnosti, ročníka a ďalších rozdielov v nástrojoch. Inštitúcia zohľadní zaistenie, len ak ho možno zachovať aj v prípade, že sa dlžník blíži ku kreditnej alebo inej udalosti.
                                          V prípade pozícií v obchodnej knihe, ktoré sú zaistené dynamickými zaisťovacími stratégiami, je opätovné vyváženie zaistenia v horizonte likvidity zaistenej pozície možné uznať len za predpokladu, že inštitúcia:

                                                      i)

                                                      sa rozhodne modelovať opätovné vyváženie zaistenia konzistentne v celom príslušnom súbore pozícií v obchodnej knihe,

                                                      ii)

                                                      preukáže, že zahrnutie opätovného vyváženia povedie k lepšiemu meraniu rizík, a

                                                      iii)

                                                      preukáže, že trhy nástrojov slúžiacich ako zaistenie sú dostatočne likvidné, aby umožnili takéto opätovné vyváženie aj počas období stresu. Akékoľvek zostávajúce riziká vyplývajúce z dynamických zaisťovacích stratégií musia byť premietnuté do kapitálovej požiadavky.

                                          5f.

                                          Prístup k zachytávaniu dodatočných rizík zlyhania a migrácie odráža nelineárny účinok opcií, štruktúrovaných kreditných derivátov a iných pozícií s výrazným nelineárnym správaním, pokiaľ ide o zmeny ceny. Inštitúcia musí brať primeraný ohľad aj na veľkosť rizika modelu spojeného s oceňovaním a odhadom cenových rizík súvisiacich s takýmito produktmi.

                                          5g.

                                          Prístup k zachytávaniu dodatočných rizík zlyhania a migrácie sa musí zakladať na údajoch, ktoré sú objektívne a aktuálne.

                                 Validácia

                                          5h.

                                          V rámci nezávislého preskúmania svojho systému merania rizík a validácie svojich interných modelov, ako sa to vyžaduje v tejto prílohe, musia inštitúcie s ohľadom na prístup k zachytávaniu dodatočných rizík zlyhania a migrácie najmä:

                                                      i)

                                                      potvrdiť, že ich prístup k modelovaniu korelácií a cenových zmien je vhodný pre ich portfólio, vrátane výberu a váh ich systematických rizikových faktorov;

                                                      ii)

                                                      vykonať mnoho stresových testov vrátane analýzy citlivosti a analýzy scenárov s cieľom zhodnotiť kvalitatívnu a kvantitatívnu opodstatnenosť daného prístupu, najmä pokiaľ ide o zaobchádzanie s koncentráciami. Tieto testy sa nesmú obmedzovať na spektrum udalostí, ktoré boli zaznamenané v minulosti;

                                                      iii)

                                                      uplatňovať primeranú kvantitatívnu validáciu vrátane príslušných interných porovnávacích štandardov pre modelovanie.

                                                Prístup k zachytávaniu dodatočných rizík musí byť v súlade s internými metodikami inštitúcie pre riadenie rizík, ktoré sa týkajú určovania, merania a riadenia rizík obchodovania.

                                 Dokumentácia

                                          5i.

                                          Inštitúcia dokumentuje svoj prístup k zachytávaniu dodatočných rizík zlyhania a migrácie tak, aby jej korelačné a iné predpoklady modelovania boli pre príslušné orgány transparentné.

                                 Interné prístupy založené na rôznych parametroch

                                          5j.

                                          Ak inštitúcia používa prístup na zachytávanie dodatočných rizík zlyhania a migrácie, ktorý nie je v súlade so všetkými požiadavkami tohto bodu, ale je v súlade s internými metodikami inštitúcie na určovanie, meranie a riadenie rizík, musí byť schopná preukázať, že jej prístup vedie ku kapitálovej požiadavke, ktorá je aspoň tak vysoká, akoby sa zakladala na prístupe, ktorý je v úplnom súlade s požiadavkami tohto bodu. Príslušné orgány aspoň raz ročne preskúmajú, či sa ustanovenia predchádzajúcej vety dodržiavajú. Výbor európskych orgánov bankového dohľadu monitoruje celú škálu postupov uplatňovaných v tejto oblasti a vypracuje usmernenia s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetkých.

                                 Periodickosť výpočtu

                                          5k.

                                          Inštitúcia vykonáva potrebné výpočty v rámci prístupu k zachytávaniu dodatočných rizík, ktorý si zvolila, aspoň raz týždenne.

                                          5l.

                                          Príslušné orgány uznajú použitie interného prístupu k výpočtu dodatočnej kapitálovej požiadavky namiesto kapitálovej požiadavky pre korelačné obchodné portfólio v súlade s bodom 14a prílohy I pod podmienkou, že sú splnené všetky podmienky uvedené v tomto bode.
                                          Takýto interný prístup musí primerane zachytávať všetky cenové riziká s intervalom spoľahlivosti 99,9 % počas kapitálového horizontu jedného roku za predpokladu, že sa udrží konštantná úroveň rizika, a upraví sa podľa potreby tak, aby zohľadňoval vplyv likvidity, koncentrácií, zaistenia a voliteľnosti. Inštitúcia môže do prístupu uvedeného v tomto bode zahrnúť akékoľvek pozície, ktoré sú riadené spoločne s pozíciami korelačného obchodného portfólia, a následne môže tieto pozície vylúčiť z prístupu požadovaného podľa bodu 5a.
                                          Výška tejto kapitálovej požiadavky pre všetky cenové riziká nesmie byť nižšia ako 8 % kapitálovej požiadavky, ktorá by sa vypočítala podľa bodu 14a prílohy I pre všetky pozície začlenené do požiadavky pre všetky cenové riziká.
                                          Primerane sa musia zachytávať predovšetkým tieto riziká:

                                                      a)

                                                      kumulatívne riziko vyplývajúce z viacnásobných zlyhaní vrátane poradia zlyhaní v tranžovaných produktoch;

                                                      b)

                                                      riziko kreditného rozpätia vrátane účinkov faktorov gamma a cross-gamma;

                                                      c)

                                                      volatilita implikovaných korelácií vrátane krížových účinkov medzi rozpätiami a koreláciami;

                                                      d)

                                                      bázické riziko vrátane:

                                                                  i)

                                                                  základu medzi rozpätím indexu a rozpätiami individualizovaných titulov, z ktorých pozostáva; a

                                                                  ii)

                                                                  základu medzi implikovanou koreláciou indexu a koreláciou individualizovaných portfólií;

                                                      e)

                                                      volatilita miery návratnosti, pokiaľ ide o dispozíciu miery návratnosti ovplyvňovať ceny tranží; a

                                                      f)

                                                      v rozsahu, v akom meranie komplexného rizika zahŕňa prínosy dynamického zaistenia, riziko zlyhania zaistenia a potenciálne náklady na opätovné vyváženie takéhoto zaistenia.

                                                Na účely tohto bodu musí inštitúcia disponovať dostatočnými údajmi o trhu s cieľom zabezpečiť, aby vo svojom internom prístupe v plnom rozsahu zachytávala najdôležitejšie riziká týchto expozícií v súlade s normami stanovenými v tomto bode, prostredníctvom spätného testovania alebo iných primeraných prostriedkov preukazovala, že jej opatrenia pre riziká môžu primerane vysvetliť historické kolísanie ceny týchto produktov, a mohla izolovať pozície, pre ktoré disponuje schválením s cieľom začleniť ich do kapitálovej požiadavky podľa tohto bodu, od pozícií, pre ktoré takéto schválenie nemá.
                                          Pokiaľ ide o portfóliá, na ktoré sa vzťahuje tento bod, inštitúcia pravidelne uplatňuje súbor špecifických, vopred stanovených stresových scenárov. Týmito stresovými scenármi sa skúmajú účinky stresu na mieru zlyhania, mieru návratnosti, kreditné rozpätia a korelácie výnosov a strát korelačného trading desku. Inštitúcia tieto stresové scenáre uplatňuje minimálne v týždňových intervaloch a príslušným orgánom minimálne štvrťročne podáva správu o výsledkoch vrátane porovnaní s kapitálovou požiadavkou inštitúcie podľa tohto bodu. Príslušnému orgánu sa včas musí podať správa o každom prípade, keď stresové testovanie preukáže významné zníženie kapitálovej požiadavky. Na základe týchto výsledkov stresového testovania príslušné orgány posúdia dodatočnú kapitálovú požiadavku pre korelačné obchodné portfólio, ako sa uvádza v článku 136 ods. 2 smernice 2006/48/ES.
                                          Inštitúcia vypočítava kapitálovú požiadavku na zachytenie všetkých cenových rizík aspoň raz týždenne.“;

                              e)

                              bod 6 sa nahrádza takto:

                                          „6.

                                          Na inštitúcie využívajúce interné modely, ktoré nie sú uznané v súlade s bodom 5, sa vzťahujú osobitné kapitálové požiadavky na špecifické riziko vypočítané podľa prílohy I.“;

                              f)

                              bod 7 sa nahrádza takto:

                                          „7.

                                          Na účely bodu 10b písm. a) a b) sa výsledky vlastných výpočtov inštitúcie zvýšia za pomoci multiplikačných faktorov (mc) and (ms). Tieto faktory majú minimálnu hodnotu 3.“;

                              g)

                              v bode 8 sa prvý odsek nahrádza takto:
                              „Na účely bodu 10b písm. a) a b) sa multiplikačné faktory (mc) a (ms) zvýšia o plus faktor v rozmedzí od 0 do 1 podľa tabuľky 1 v závislosti od počtu prekročení za posledných 250 obchodných dní, ktoré potvrdí spätné testovanie merania hodnoty v riziku vykonané inštitúciou v súlade s bodom 10. Príslušné orgány od inštitúcií vyžadujú, aby konzistentne vypočítavali prekročenia za pomoci spätného testovania na základe hypotetických a skutočných zmien hodnoty portfólia. Prekročenie znamená jednodňovú zmenu hodnoty portfólia, ktorá prevyšuje meranie hodnoty v riziku pre daný deň vypočítané za pomoci modelu inštitúcie. Na účely určenia plus faktora sa počet prekročení vyhodnocuje minimálne štvrťročne a rovná sa vyššej hodnote počtu prekročení za hypotetických a skutočných zmien hodnoty portfólia.“;

                              h)

                              bod 9 sa vypúšťa;

                              i)

                              bod 10 sa mení a dopĺňa takto:

                                          i)

                                          písmeno c) sa nahrádza takto:

                                                      „c)

                                                      obdobie držby ekvivalentné desiatim dňom (inštitúcie môžu použiť výpočet hodnoty v riziku podľa kratších období držby prepočítaných na 10 dní napríklad druhou odmocninou času. Inštitúcia používajúca uvedený prístup pravidelne odôvodňuje svoj prístup k spokojnosti príslušných orgánov);“;

                                          ii)

                                          písmeno e) sa nahrádza takto:

                                                      „e)

                                                      mesačná aktualizácia súborov údajov.“;

                              j)

                              vkladajú sa tieto body:

                                          „10a.

                                          Okrem toho každá inštitúcia vypočíta ‚stresovú hodnotu v riziku‘ na základe merania hodnoty v riziku súčasného portfólia za desaťdňové obdobie držby a s jednostranným intervalom spoľahlivosti 99 %, kde vstupy modelov hodnoty v riziku sú kalibrované podľa historických údajov z nepretržitého 12-mesačného obdobia výrazného finančného stresu týkajúceho sa portfólia inštitúcie. Voľba týchto historických údajov podlieha schváleniu príslušnými orgánmi a ročnému preskúmaniu inštitúciou. Výbor európskych orgánov bankového dohľadu monitoruje celú škálu postupov uplatňovaných v tejto oblasti a vypracúva usmernenia s cieľom zabezpečiť konvergenciu. Inštitúcie vypočítavajú stresovú hodnotu v riziku minimálne raz týždenne.

                                          10b.

                                          Každá inštitúcia musí denne spĺňať kapitálovú požiadavku vyjadrenú ako súčet hodnôt uvedených v písmenách a) a b) a inštitúcia, ktorá používa svoj interný model na výpočet kapitálovej požiadavky na špecifické pozičné riziká, musí spĺňať kapitálovú požiadavku vyjadrenú ako súčet hodnôt uvedených v písmenách c) a d) takto:

                                                      a)

                                                      vyššia hodnota z týchto hodnôt:

                                                                  i)

                                                                  hodnota v riziku z predchádzajúceho dňa vypočítaná podľa bodu 10 (VaRt-1); a

                                                                  ii)

                                                                  hodnota priemeru denných meraní hodnoty v riziku podľa bodu 10 v každom z predchádzajúcich šesťdesiatich obchodných dní (VaRavg), vynásobená multiplikačným faktorom (mc);

                                                      b)

                                                      vyššia hodnota z týchto hodnôt:

                                                                  i)

                                                                  najnovšia dostupná hodnota stresovej hodnoty v riziku inštitúcie podľa bodu 10a (sVaRt-1); a

                                                                  ii)

                                                                  priemer hodnôt stresových hodnôt v riziku vypočítaných spôsobom a s periodickosťou uvedenou v bode 10a počas predchádzajúcich šesťdesiatich obchodných dní (sVaRavg), vynásobený multiplikačným faktorom (ms);

                                                      c)

                                                      kapitálová požiadavka vypočítaná podľa prílohy I pre pozičné riziká sekuritizačných pozícií a kreditných derivátov pre n-té zlyhanie v obchodnej knihe s výnimkou tých, ktoré sú začlenené do kapitálovej požiadavky podľa bodu 5l;

                                                      d)

                                                      vyššia hodnota z týchto hodnôt: hodnota najnovšieho merania dodatočného rizika zlyhania a migrácie inštitúcie alebo priemerná hodnota meraní dodatočného rizika zlyhania a migrácie inštitúcie za 12 týždňov podľa bodu 5a, a prípadne vyššia hodnota z týchto hodnôt: hodnota najnovšieho merania všetkých cenových rizík inštitúcie alebo priemerná hodnota meraní všetkých cenových rizík inštitúcie za 12 týždňov podľa bodu 5l.

                                          10c.

                                          Inštitúcie tiež vykonávajú reverzné stresové testy.“;

                              k)

                              v bode 12 sa prvý odsek nahrádza takto:

                                          „12.

                                          Model merania rizika zachytáva dostatočný počet rizikových faktorov v závislosti od úrovne činnosti inštitúcie na príslušných trhoch. Ak je rizikový faktor zahrnutý v modeli oceňovania inštitúcie, ale nie v modeli merania rizika, inštitúcia musí byť schopná zdôvodniť túto skutočnosť k spokojnosti príslušného orgánu. Okrem toho, model merania rizika musí zachytávať nelineárnosti opcií a iných produktov, ako aj riziko korelácie a bázické riziko. Ak sa v prípade rizikových faktorov použijú proxy údaje, musia pre konkrétnu držanú pozíciu preukazovať dobré výsledky dosiahnuté v minulosti. Okrem toho, pre jednotlivé druhy rizík platí nasledujúce:“

                  4.

                  V prílohe VII sa časť B mení a dopĺňa takto:

                              a)

                              v bode 2 sa písmeno a) nahrádza takto:

                                          „a)

                                          zdokumentované politiky a postupy procesu oceňovania vrátane jasného vymedzenia zodpovednosti jednotlivých oblastí podieľajúcich sa na stanovení ocenenia, zdrojov informácií o trhu a preskúmania ich primeranosti, usmernenia pre používanie nepozorovateľných vstupov odrážajúcich predpoklady inštitúcie o tom, čo budú účastníci trhu používať pri oceňovaní pozície, frekvencie nezávislého oceňovania, načasovania uzatváracích cien, postupov pre úpravu oceňovaní, postupov overovania na konci mesiaca a ad hoc;“;

                              b)

                              bod 3 sa nahrádza takto:

                                          „3.

                                          Inštitúcie oceňujú svoje pozície trhovými cenami vždy, keď je to možné. Pod oceňovaním trhovými cenami sa rozumie aspoň denné oceňovanie pozícií na základe ľahko dostupných uzatváracích cien pochádzajúcich z nezávislých zdrojov, akými sú napríklad ceny na burze, aktuálne ceny zo systému alebo kotácie od niekoľkých nezávislých renomovaných brokerov.“;

                              c)

                              bod 5 sa nahrádza takto:

                                          „5.

                                          Ak oceňovanie trhovými cenami nie je možné, inštitúcie musia konzervatívnym spôsobom oceňovať svoje pozície/portfóliá na základe modelu ešte pred tým, ako uplatnia kapitálové požiadavky z obchodnej knihy. Oceňovanie na základe modelu je vymedzené ako akékoľvek oceňovanie, ktoré musí byť porovnateľné s referenčnou hodnotou, extrapolované alebo inak vypočítané z trhového vstupu.“;

                              d)

                              v bode 6 sa písmeno a) nahrádza takto:

                                          „a)

                                          vrcholový manažment pozná položky obchodnej knihy alebo iné reálne ocenené pozície, ktoré sú predmetom oceňovania na základe modelu, a je si vedomý závažnosti spojenej s neistotou, ktorá sa tým vytvára pri vykazovaní rizika/výkone činnosti;“;

                              e)

                              body 8 a 9 sa nahrádzajú takto:
                              „Úpravy ocenenia

                                          8.

                                          Inštitúcie stanovia a udržiavajú postupy na posudzovanie úprav ocenenia.

                                 Všeobecné kritériá

                                          9.

                                          Príslušné orgány vyžadujú, aby sa pri úpravách ocenenia formálne zohľadnili tieto položky: nezískané kreditné rozpätia, náklady na uzatvorenie pozícií, operačné riziká, predčasné ukončenie, náklady na investovanie a financovanie, budúce administratívne náklady a v prípade potreby aj riziko modelu.“;

                              f)

                              body 11 až 15 sa nahrádzajú takto:

                                          „11.

                                          Inštitúcie stanovia a udržiavajú postupy na výpočet úpravy súčasného ocenenia menej likvidných pozícií. Takéto úpravy sa v prípade potreby pridajú navyše k akýmkoľvek zmenám hodnoty pozície vyžadovaným na účely finančného vykazovania a majú odrážať nelikvidnosť pozície. V rámci týchto postupov zohľadňujú inštitúcie viaceré faktory pri posudzovaní toho, či je pre menej likvidné pozície potrebná úprava ocenenia. Tieto faktory zahŕňajú čas potrebný na zaistenie pozície/rizík v rámci pozície, volatilitu a priemerné rozpätie nákup/predaj, dostupnosť trhových kotácií (počet a totožnosť tvorcov trhu) a volatilitu a priemerné obchodované objemy vrátane obchodovaných objemov počas období trhového stresu, koncentrácie trhu, starnutie pozícií, stupeň závislosti oceňovania od oceňovania na základe modelu a vplyv iných rizík modelu.

                                          12.

                                          Pri používaní ocenenia tretej strany alebo ocenenia na základe modelu inštitúcie zvážia, či uplatnia úpravu ocenenia. Okrem toho inštitúcie zvážia potrebu stanovenia úprav pre menej likvidné pozície a nepretržite kontrolujú, či sú aj naďalej vhodné.

                                          13.

                                          Pokiaľ ide o komplexné produkty, ktoré zahŕňajú sekuritizačné expozície a kreditné deriváty pre n-té zlyhanie, ale neobmedzujú sa na ne, inštitúcie explicitne posúdia potrebu úprav ocenenia, aby sa zohľadnilo riziko modelu súvisiace s použitím potenciálne nesprávnej metodiky oceňovania a riziko modelu súvisiace s použitím nepozorovateľných (a možno nesprávnych) kalibračných parametrov v modeli oceňovania.“