title: Ôsma smernica Komisie z 15. júna 1978, ktorou sa stanovujú analytické metódy spoločenstva pre potreby úradnej kontroly krmív

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31978L0633

Úradný vestník L 206 , 29/07/1978 S. 0043 - 0055 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 10 S. 0071  Grécke špeciálne vydanie: Kapitola 03 Zväzok 22 S. 0067  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 10 S. 0071  Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 03 Zväzok 14 S. 0230  Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 03 Zväzok 14 S. 0230

		Ôsma smernica Komisiez 15. júna 1978,ktorou sa stanovujú analytické metódy spoločenstva pre potreby úradnej kontroly krmív(78/633/EHS)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady 70/373/EHS z 20. júla 1970 o zavedení metód vzorkovania a analytických metód spoločenstva pre potreby úradnej kontroly krmív [1] naposledy zmenenú a doplnenú Aktom o pristúpení, najmä na jej článok 2,Keďže smernica požaduje, aby sa vykonávala úradná kontrola krmív pomocou metód vzorkovania a analytických metód spoločenstva kvôli overovaniu súladu s požiadavkami vyplývajúcimi z opatrení ustanovených zákonmi, inými právnymi predpismi alebo administratívnymi opatreniami týkajúcimi sa kvality a zloženia krmív;Keďže smernice Komisie 71/250/EHS z 15. júna 1971 [2], 71/393/EHS z 18. novembra 1971 [3], 72/199/EHS z 27. apríla 1972 [4], 73/46/EHS z 5. decembra 1972 [5], 74/203/EHS z 25. marca 1974 [6], 75/84/EHS z 20. decembra 1974 [7] a 76/372/EHS z 1. marca 1976 [8] už ustanovili niekoľko analytických metód spoločenstva; keďže pokrok v prácach, ku ktorému odvtedy prišlo, ukazuje, že je vhodné prijať ôsmy súbor metód;Keďže opatrenia ustanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre krmivá,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 11. Členské štáty sú povinné vykonávať analýzy pre potreby úradných kontrol krmív, pokiaľ ide o ich obsah bacitracínu zinočnatého, flavofosfolipolu, železa, medi, mangánu a zinku, v súlade s metódami popísanými v prílohe k tejto smernici.2. Na metódy popísané v prílohe k tejto smernici sa vzťahujú všeobecné opatrenia ustanovené v časti 1 "Úvod" prílohy k prvej smernici 71/250/EHS, s výnimkou časti týkajúcej sa prípravy vzorky určenej na analýzu.Článok 2Členské štáty do 1. januára 1979 príjmu zákony, iné právne predpisy alebo administratívne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Bezodkladne o tom budú informovať Komisiu.Článok 3Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 15. júna 1978.Za KomisiuFinn Gundelachpodpredseda[1] Ú. v. ES L 170, 3.8.1970, s. 2.[2] Ú. v. ES L 155, 12.7.1971, s. 13.[3] Ú. v. ES L 279, 20.12.1971, s. 7.[4] Ú. v. ES L 123, 29.5.1972, s. 6.[5] Ú. v. ES L 83, 30.3.1973, s. 21.[6] Ú. v. ES L 108, 22.4.1974, s. 7.[7] Ú. v. ES L 32, 5.2.1975, s. 26.[8] Ú. v. ES L 102, 15.4.1976, s. 8.--------------------------------------------------PRÍLOHA1. STANOVENIE OBSAHU BACITRACÍNU ZINOČNATÉHO DIFÚZNOU PLATŇOVOU METÓDOU V AGAROVOM MÉDIU1. ÚČEL A ROZSAH POUŽITIATáto metóda je určená na stanovenie obsahu bacitracínu zinočnatého v krmivách, koncentrátoch a premixoch. Dolná medza stanoviteľnosti obsahu je 5 mg/kg (5 ppm) [1]. Táto metóda nie je platná, ak sú prítomné rušivé látky, najmä veľké množstvá medi a kyseliny askorbovej.2. PRINCÍPVzorka sa extrahuje pri pH 2 zmesou metanol/voda/kyselina chlorovodíková. Hodnota pH extraktu sa zvýši na 6,5, extrakt sa zahustí (podľa potreby) a zriedi. Jeho antibiotická aktivita sa určí meraním difúzie bacitracínu zinočnatého do agarového média s naočkovanými baktériami Micrococcus luteus (Syn. M. flavus). Difúzia sa prejaví tvorbou inhibičných zón tohto mikroorganizmu. Priemer týchto oblastí sa považuje za priamo úmerný logaritmu antibiotickej koncentrácie v rozsahu použitých antibiotických koncentrácií.3. MIKROORGANIZMUS: MICROCOCCUS LUTEUS ATCC 102403.1. Uchovávanie základnej testovacej kultúryNaočkujte Micrococcus luteus do šikmého agarového kultivačného média (4.1). Inkubujte 24 hodín pri teplote 30 až 37 °C, uložte do chladničky pri teplote asi 4 °C a každé dva týždne znovu naočkujte do šikmého agaru.3.2. Príprava bakteriálnej suspenzie [2]Odoberte nárast kultúry z nedávno pripraveného šikmého agaru (3.1) pomocou 2 až 3 ml roztoku chloridu sodného (4.3). Použite túto suspenziu na naočkovanie 250 ml kultivačného média (4.1) v Rouxovej nádobe a kultivujte 18 až 20 hodín pri teplote 30 – 37 °C. Odoberte nárast kultúry do 25 ml roztoku chloridu sodného a zmiešajte. Zrieďte suspenziu roztokom chloridu sodného (4.3) tak, aby ste dosiahli pomer jeden diel suspenzie k desiatim dielom roztoku chloridu sodného. Hodnota prenosu svetla suspenziou meraná pri 650 nm v 1 cm komore musí byť asi 75 % v porovnaní s roztokom chloridu sodného (4.3).4. KULTIVAČNÉ MÉDIÁ A CHEMIKÁLIE4.1. Kultivačné médium [3]Mäsový peptón | 6.0 g |Tryptón | 4,0 g |Kvasničný autolyzát | 3,0 g |Mäsový extrakt | 1,5 g |Glukóza | 1,0 g |Agar | 15,0 g |Voda | 1000 ml |pH 6,5 až 6,6 (po sterilizácii) | |4.2. Skúšobné médium [4]Tryptón | 10,0 g |Kvasničný autolyzát | 3,0 g |Mäsový extrakt | 1,5 g |Glukóza | 1,0 g |Agar | 20,0 g |Tvín 80 | 1 ml |Voda | 1000 ml |pH 6,5 (po sterilizácii) | |4.3. 0,8 % vodný roztok chloridu sodného (w/v): rozpustite 8 g chloridu sodného a.p. vo vode a zrieďte doliatím do 1000 ml; sterilizujte.4.4. Zmes čistý metanol/voda/kyselina chlorovodíková a.p. (d: 1,18 až 1,19): 80/17,5/2,5 (v/v/v).4.5. Fosforečný tlmivý roztok, pH 6,5Hydrofosforečnan draselný K2HPO4 a.p. (22,15 g).Dihydrofosforečnan draselný KH2PO4 a.p. (27,85 g).Dolejte vodu do 1000 ml.4.6. Kyselina chlorovodíková a.p. (d: 1,18 až 1,19).4.7. Kyselina chlorovodíková a. p. (0,1 N).4.8. 1 N roztok hydroxidu sodného a.p.4.9. 0,04 % vodný roztok bromokrezolového purpuru (w/v): rozpustite 0,1 g bromokrezolového purpuru v 18,5 ml 0,01 N roztoku hydroxidu sodného. Dolejte vodu do objemu 250 ml a zamiešajte.4.10. Štandardná látka:bacitracín zinočnatý so známou aktivitou (v m.j.).5. ŠTANDARDNÉ ROZTOKYOdvážte množstvo štandardu bacitracínu zinočnatého (4.10), ktoré zodpovedá 1050 m.j. (podľa uvádzanej aktivity). Pridajte 5 ml 0,1 N roztoku kyseliny chlorovodíkovej (4.7) a nechajte stáť 15 minút. Pridajte 30 ml vody, upravte pH na hodnotu 4,5 pomocou fosforečného tlmivého roztoku s pH 6,5 (4.5) (asi 4 ml), dolejte vodu do objemu 50 ml a dobre zamiešajte (1 ml = 21 m.j.).Z tohto roztoku pripravte postupným zrieďovaním fosforečným tlmivým roztokom s pH 6,5 (4.5) tieto roztoky:S8 | 0,42 | m.j./ml |S4 | 0,21 | m.j./ml |S2 | 0,105 | m.j./ml |S1 | 0,0525 | m.j./ml |6. PRÍPRAVA EXTRAKTU6.1. Extrakcia6.1.1. Koncentráty, premixy a minerálne krmiváOdvážte 2,0 až 5,0 g vzorky, pridajte 30 ml zmesi (4.4) a krátko zatrepte. Skontrolujte, či má pH hodnotu asi 2. Trepte 10 minút, pridajte 30 ml fosforečného tlmivého roztoku s pH 6,5 (4.5) a trepte 15 minút. Zrieďte fosforečným tlmivým roztokom (4.5) tak, aby ste dosiahli predpokladaný obsah bacitracínu zinočnatého 0,42 m.j./ml (= U8).6.1.2. Bielkovinové koncentrátyOdvážte 10,0 g vzorky, pridajte 50 ml zmesi (4.4) a krátko zatrepte. Skontrolujte, či má pH hodnotu asi 2. Trepte 10 minút, pridajte 50 ml fosforečného tlmivého roztoku s pH 6,5 (4.5) a trepte 15 minút. Zrieďte fosforečným tlmivým roztokom (4.5) tak, aby ste dosiahli predpokladaný obsah bacitracínu zinočnatého 0,42 m.j./ml (= U8).6.1.3. Ostatné krmiváOdvážte 10,0 g vzorky (20,0 g v prípade predpokladaného obsahu bacitracínu zinočnatého 5 mg/kg), pridajte 25 ml zmesi (4.4) a homogenizujte asi 10 minút. Pridajte 25 ml fosforečného tlmivého roztoku s pH 6,5 (4.5), trepte 15 minút a odstreďte. Odoberte 20 ml zo supernatantu a pomocou 1 N roztoku hydroxidu sodného (4.8) upravte pH na hodnotu 6,5, pričom ako indikátor slúži roztok bromokrezolového purpuru (4.9). Odparovaním v rotačnej odparke pri teplote neprevyšujúcej 35 °C zmenšite objem asi na 4 ml. Zrieďte zvyšok vodou tak, aby ste dosiahli predpokladaný obsah bacitracínu zinočnatého 0,42 m.j./ml (= U8).6.2. Skúšobné roztokyZ roztoku U8 pripravte roztoky U4 (predpokladaný obsah: 0,21 m.j./ml), U2 (predpokladaný obsah: 0,105 m.j./ml) a U1 (predpokladaný obsah: 0,0525 m.j./ml) postupným zrieďovaním pomocou fosforečného tlmivého roztoku (4.5) (v pomere 1 diel roztoku k 1 dielu tlmivého roztoku).7. PRACOVNÝ POSTUP7.1. Naočkovanie skúšobného médiaNaočkujte skúšobné médium (4.2) bakteriálnou suspenziou (3.2) pri teplote asi 50 °C. Predbežnými skúškami na platniach so skúšobným médiom (4.2) stanovte množstvo bakteriálnej suspenzie potrebné na vytvorenie najväčších a najjasnejších inhibičných zón s rôznymi koncentráciami bacitracínu zinočnatého.7.2. Príprava platníK difúzii do agaru dochádza na platniach so štyrmi koncentráciami štandardného roztoku (S8, S4, S2, S1) a štyrmi koncentráciami skúšobného roztoku (U8, U4, U2, U1). Na každej platni musia byť nevyhnutne umiestnené tieto štyri koncentrácie extraktu a štandardného roztoku. Na tento účel vyberte platne dostatočne veľké na to, aby sa na ne zmestilo najmenej osem otvorov s priemerom 10 až 13 mm a so vzdialenosťami medzi ich stredmi najmenej 30 mm vytvorených v agarovom médiu. Stanovenie možno vykonať na platniach pozostávajúcich z vrstvy skla, na hornej ploche ktorých je umiestnený obrubový hliníkový alebo plastový prstenec s priemerom 200 mm a výškou 20 mm.Nalejte na dosky také množstvo média (4.2) naočkovaného spôsobom podľa bodu 7.1, aby sa vytvorila vrstva hrubá asi 2 mm (50 ml v prípade platne s priemerom 200 mm). Nechajte ustáť vo vodorovnej polohe, vyvŕtajte otvory a nalejte do nich presne odmerané objemy skúšobných a štandardných roztokov (podľa priemeru od 0,10 do 0,15 ml na otvor).Každú koncentráciu použite najmenej štyrikrát, takže pri každom postupe stanovenia obsahu bacitracínu zinočnatého sa vyhodnotí 32 inhibičných zón.7.3. InkubáciaInkubujte platne 16 až 18 hodín pri teplote 28 až 30 °C.8. VYHODNOTENIEOdmerajte priemer inhibičných zón s presnosťou na najbližšiu 0,1 mm. Zaznamenajte stredné hodnoty meraní každej koncentrácie na semilogaritmický grafický papier a vytvorte graf závislosti logaritmu koncentrácií od priemeru inhibičných zón. Nakreslite priamky najlepšej zhody štandardného roztoku a extraktu napríklad ďalej uvedeným postupom.Určite bod "najlepšej zhody" pre najnižšiu koncentráciu štandardného roztoku (SL) pomocou vzorca:SL =7 S+ 4 S+ S- 2 S810Určite bod "najlepšej zhody" pre najvyššiu koncentráciu štandardného roztoku (SH) pomocou vzorca:SH =7 S+ 4 S+ S- 2 S110Podobne vypočítajte body "najlepšej zhody" pre najnižšiu koncentráciu extraktu (UL) a najvyššiu koncentráciu extraktu (UH) dosadením U1, U2, U4 a U8 za S1, S2, S4 a S8 do vyššie uvedených vzorcov.Zaznamenajte vypočítané hodnoty SL a SH do toho istého grafického papiera, pospájajte ich a vytvorte priamku "najlepšej zhody" štandardného roztoku. Podobne zaznamenajte UL a UH, pospájajte ich a vytvorte priamku "najlepšej zhody" extraktu.Ak neexistuje žiadne rušenie, tieto priamky musia byť rovnobežné. Na praktické účely sa tieto priamky považujú za rovnobežné, ak sa hodnoty (SH-SL) a (UH-UL) nelíšia od ich strednej hodnoty o viac než 10 %.Ak sa zistí, že tieto priamky nie sú rovnobežné, je možné vylúčiť buď U1 a S1 alebo U8 a S8, vypočítať SL, SH, UL a UH pomocou alternatívnych vzorcov a vytvoriť alternatívne priamky "najlepšej zhody":SL =5 S+ 2 S- S6SH =5 S+ 2 S- S6a podobne pre UL a UH. Tak ako predtým sa musí skontrolovať rovnobežnosť alternatívnych priamok najlepšej zhody. Skutočnosť, že výsledok bol vypočítaný z troch hodnôt koncentrácie, sa musí uviesť v záverečnej správe.Ak tieto priamky považujete za rovnobežné, vypočítajte logaritmus pomernej aktivity (log.A) pomocou jedného z týchto vzorcov.Pre štyri hodnoty koncentrácielog. A =× 0,602U+ U+ S+ S- U- U- S- S2Pre tri hodnoty koncentrácielog. A =× 0,401U+ S- U- S1alebolog. A =× 0,401U+ S- U- S2Skutočná aktivita = predpokladaná aktivita x pomerná aktivita.Ak tieto priamky nepovažujete za lineárne, zopakujte postup stanovenia obsahu bacitracínu zinočnatého. Ak sa ešte stále nedosiahla rovnobežnosť, vypočítajte logaritmus pomernej aktivity (log. A) pomocou vzorca c). Získaný výsledok sa však musí považovať za približný a musí sa to uviesť v záverečnej správe.9. OPAKOVATEĽNOSŤRozdiel medzi výsledkami dvoch postupov stanovenia obsahu bacitracínu zinočnatého, ktoré na tej istej vzorke vykoná ten istý analytik, nesmie prekročiť:20 % najvyššej hodnoty pre obsah bacitracínu zinočnatého od 5 až do 25 mg/kg;5 mg/kg v absolútnej hodnote pre obsah bacitracínu zinočnatého vyšší než 25 až do 50 mg/kg;10 % najvyššej hodnoty pre obsah bacitracínu zinočnatého nad 50 mg/kg.2. STANOVENIE OBSAHU FLAVOFOSFOLIPOLU DIFÚZNOU PLATŇOVOU METÓDOU V AGAROVOM MÉDIU1. ÚČEL A ROZSAH POUŽITIATáto metóda je určená na stanovenie obsahu flavofosfolipolu v krmivách, koncentrátoch a premixoch. Dolná medza stanoviteľnosti obsahu je 1 mg/kg (1 ppm).2. PRINCÍPVzorka sa vyextrahuje zriedeným metanolom za ohrievania a pri spätnom toku. Po odstredení sa extrakt vyčistí (podľa potreby) úpravou pomocou iónomeničových živíc a zriedi. Jeho antibiotická aktivita sa stanoví meraním difúzie flavofosfolipolu v agarovom médiu naočkovanom baktériami Staphylococcus aureus. Difúzia sa prejaví tvorbou inhibičných zón tohto mikroorganizmu. Priemer týchto zón sa považuje za priamo úmerný logaritmu antibiotickej koncentrácie v rozsahu použitých antibiotických koncentrácií.3. MIKROORGANIZMUS: STAPHYLOCOCCUS AUREUS ATCC 6538 P3.1. Uchovávanie základnej testovacej kultúryNaočkujte Staphylococcus aureus do šikmého agarového kultivačného média (4.1). Inkubujte 24 hodín pri teplote 37 °C, uložte do chladničky pri teplote asi 4 °C a každé dva mesiace znovu naočkujte do šikmého agaru.3.2. Príprava bakteriálnej suspenzie [5]Odložte si nabok dve skúmavky so základnou testovacou kultúrou (3.1) a každý týždeň ich znovu naočkujte. Inkubujte ich 24 hodín pri teplote 37 °C a uložte ich do chladničky pri teplote asi 4 °C.24 hodín pred skúškou naočkujte týmto nárastom kultúry dve až štyri skúmavky obsahujúce šikmé agarové kultivačné médium (4.1). Inkubujte 16 až 18 hodín pri teplote 37 °C. Vytvorte suspenziu nárastu kultúry v roztoku chloridu sodného (4.3). Hodnota prenosu svetla suspenziou meraná pri 578 nm v 1 cm komore musí byť asi 40 % v porovnaní s roztokom chloridu sodného (4.3).4. KULTIVAČNÉ MÉDIÁ A CHEMIKÁLIE4.1. Kultivačné médium [6]Mäsový peptón | 6.0 g |Tryptón | 4,0 g |Kvasničný autolyzát | 3,0 g |Mäsový extrakt | 1,5 g |Glukóza | 1,0 g |Agar | 15,0 g |Voda | 1000 ml |pH 6,5 (po sterilizácii) | |4.2. Skúšobné médium4.2.1. Základná vrstva [7]Mäsový peptón | 6.0 g |Kvasničný autolyzát | 3,0 g |Mäsový extrakt | 1,5 g |Agar | 10,0 g |Voda | 1000 ml |pH 6,5 (po sterilizácii) | |4.2.2. Očkovacia vrstvaAko v bode 4.1, ale s pridaním 2,0 g silikónovej protipeniacej emulzie [8].4.3. Vodný roztok chloridu sodného 0,4 % (w/v): rozpustite 4 g chloridu sodného a.p. vo vode a zrieďte doliatím do 1000 ml; sterilizujte.4.4. Metanol, čistý.4.5. 50 % roztok metanolu (v/v): zrieďte 500 ml metanolu (4.4) doliatím 500 ml vody.4.6. 80 % roztok metanolu (v/v): zrieďte 800 ml metanolu (4.4) doliatím 200 ml vody.4.7. Tris (hydroxy-metyl)-amino-metán a.p.4.8. 1,5 % roztok chloridu draselného v metanole (w/v): rozpustite 1,5 g chloridu draselného a.p. v 20 ml vody, doplňte metanol (4.4) do objemu 100 ml.4.9. Menič katiónov: Dowex 50 W x 8, 20 až 50 ôk sita na palec, Na forma (kat. Serva č. 41600) alebo ekvivalentný.4.10. Menič aniónov Dowex 1 x 2, 50 až 100 ôk sita na palec, Cl forma (kat. Serva č. 41010) alebo ekvivalentný. Pred použitím ho uložte na 12 až 14 hodín do 80 % metanolu (4.6).4.11. Sklená vata4.12. Lakmusový papier (pH 6,6 až 8,1).4.13. Kyselina askorbová.4.14. Štandardná látka: flavofosfolipol so známou aktivitou.5. PRÍSTROJOVÉ VYBAVENIE5.1. Sklená trubica pre chromatografiu: vnútorný priemer 9 mm, dĺžka: 150 až 200 mm, osadená uzatváracím kohútikom na zúženej časti dolného konca a zabrúseným skleným spojom (na pripojenie ku kvapkaciemu lieviku (5.2) na hornom konci.5.2. Kvapkací lievik 250 ml, osadený uzatváracím kohútikom a zabrúseným skleným spojom.5.3. Kužeľová banka objemu 250 ml so zabrúseným skleným spojom.5.4. Spätný chladič so zabrúseným skleným spojom.6. ŠTANDARDNÉ ROZTOKYRozpustite presne odvážené množstvo štandardnej látky (4.14) v 50 % roztoku metanolu (4.5) a zrieďte ho tak, aby ste dosiahli zásobný roztok obsahujúci 100 μg flavofosfolipolu na mililiter. Pri skladovaní v nádobe so zabrúsenou zátkou pri teplote 4 °C zostane tento roztok stabilný až dva mesiace.Z tohto zásobného roztoku pripravte postupným zrieďovaním 50 % metanolom (4.5) tieto roztoky:S8 | 0,2 | μg/ml |S4 | 0,1 | μg/ml |S2 | 0,05 | μg/ml |S1 | 0,525 | μg/ml |7. PRÍPRAVA EXTRAKTU7.1. Extrakcia7.1.1. Koncentráty, premixy a minerálne krmiváOdvážte 2,0 až 5,0 g vzorky, pridajte asi 150 mg kyseliny askorbovej (4.13). Homogenizujte pomocou 150 ml 50 % roztoku metanolu (4.5) v kužeľovej banke (5.3) a upravte pH na hodnotu 8,1 až 8,2 pomocou asi 400 mg tris(hydroxy-metyl)-amino-metánu (4.7). Skontrolujte hodnotu pH lakmusovým papierom (4.12). Nechajte 15 minút stáť, potom znovu upravte pH na hodnotu 8,1 až 8,2 pomocou tris(hydroxy-metyl)-amino-metánu (4.7) a varte 10 minút pri spätnom toku (5.4) a stálom miešaní. Nechajte ochladiť, odstreďte zmes a zlejte extrakt.7.1.2. Ostatné krmiváOdvážte 5,0 až 30,0 g vzorky obsahujúcej najmenej 30 μg flavofosfolipolu. Homogenizujte pomocou 150 ml 50 % roztoku metanolu (4.5) v kužeľovej banke (5.3) a upravte pH na hodnotu 8,1 až 8,2 pomocou asi 400 mg tris(hydroxy-metyl)-amino-metánu (4.7). Skontrolujte hodnotu pH lakmusovým papierom (4.12). Nechajte 15 minút stáť, potom znovu upravte pH na hodnotu 8,1 až 8,2 pomocou tris(hydroxy-metyl)-amino-metánu (4.7) a varte 10 minút pri spätnom toku (5.4) a stálom miešaní. Nechajte ochladiť, odstreďte zmes a zlejte extrakt.7.2. Čistenie (v prípade koncentrátov, premixov a minerálnych krmív je možné tento krok vynechať)Zmiešajte 110 ml extraktu s 11 g meniča katiónov (4.9), varte jednu minútu pri spätnom toku (5.4) a stálom miešaní. Oddeľte menič katiónov odstredením alebo filtráciou. Zmiešajte 100 ml extraktu so 150 ml metanolu (4.4) a uložte roztok na 12 až 15 hodín pri teplote 4 °C. V studenom stave roztok prefiltrujte.Zasuňte zátku zo sklenej vaty (4.11) do dolného konca sklenej trubice (5.1), nalejte do trubice 5 ml meniča aniónov (4.10) a umyte stĺpec pomocou 100 ml 80 % roztoku metanolu (4.6). Pomocou lievika (5.2) preneste do stĺpca najmenej 100 ml filtrátu s predpokladaným obsahom 16 μg flavofosfolipolu (200 ml na 30 g vzorky krmiva pri 1 ppm). V prípade potreby filtrát pred prenesením do stĺpca zrieďte pomocou 80 % roztoku metanolu (4.6) tak, aby ste dosiahli predpokladaný obsah flavofosfolipolu 16 μg/100 ml. Upravte prietok asi na 2 ml/minútu. Vytekajúci roztok vylejte. Potom umyte stĺpec pomocou 50 ml 80 % roztoku metanolu (4.6) a vytekajúci roztok vylejte.Vymývajte flavofosfolipol roztokom chloridu draselného v metanole (4.8), pričom prietok udržiavajte na hodnote asi 2 ml/minútu. Odoberte 50 ml eluátu do odmernej banky, pridajte 30 ml vody a zmiešajte. Tento roztok musí obsahovať flavofosfolipol v množstve 0,2 g/ml (= U8).7.3. Skúšobné roztokyPodľa potreby (t. j. ak bol krok čistenia vynechaný) zrieďte extrakt získaný v bode 7.1.1 pomocou 50 % roztoku metanolu (4.5) tak, aby ste dosiahli predpokladaný obsah flavofosfolipolu 0,2 μg/ml (= U8).Z roztoku U8 pripravte roztoky U4 (predpokladaný obsah: 0,1 μg/ml), U2 (predpokladaný obsah: 0,05 μg/ml) a U1 (predpokladaný obsah: 0,025 μg/ml) postupným zrieďovaním pomocou 50 % roztoku metanolu (4.5) (v pomere 1 diel roztoku k 1 dielu roztoku metanolu).8. PRACOVNÝ POSTUP8.1. Naočkovanie skúšobného médiaNaočkujte skúšobné médium (4.2) bakteriálnou suspenziou (3.2) pri teplote asi 50 °C. Predbežnými skúškami na platniach so skúšobným médiom (4.2.2) stanovte množstvo bakteriálnej suspenzie potrebné na vytvorenie najväčších a najjasnejších inhibičných zón s rôznymi koncentráciami flavofosfolipolu (asi 30 ml/liter).8.2. Príprava platníK difúzii do agaru dochádza na platniach so štyrmi koncentráciami štandardného roztoku (S8, S4, S2, S1) a štyrmi koncentráciami skúšobného roztoku (U8, U4, U2, U1). Na každej platni musia byť nevyhnutne umiestnené tieto štyri koncentrácie extraktu a štandardného roztoku. Na tento účel vyberte platne dostatočne veľké na to, aby sa na nich mohlo vytvoriť najmenej osem otvorov s priemerom 10 až 13 mm a so vzdialenosťami medzi ich stredmi najmenej 30 mm v agarovom médiu. Skúšku možno vykonať na platniach pozostávajúcich z vrstvy skla, na hornej ploche ktorých je umiestnený obrubový hliníkový alebo plastový prstenec s priemerom 200 mm a výškou 20 mm.Nalejte na dosky také množstvo média (4.2.1), aby sa vytvorila vrstva hrubá asi 1,5 mm (45 ml v prípade platne s priemerom 200 mm). Nechajte ustáliť vo vodorovnej polohe a potom prelejte takým množstvom média (4.2.2) naočkovaného spôsobom popísaným v bode 8.1, aby sa vytvorila vrstva hrubá 1 mm (30 ml v prípade platne s priemerom 200 mm). Znovu nechajte ustáť vo vodorovnej polohe, vyvŕtajte otvory a nalejte do nich presne odmerané objemy skúšobných a štandardných roztokov (podľa priemeru od 0,10 do 0,15 ml na otvor).Každú koncentráciu použite najmenej štyrikrát, takže pri každom postupe stanovenia obsahu flavofosfolipolu sa vyhodnotí 32 inhibičných zón.8.3. InkubáciaInkubujte platne 16 až 18 hodín pri teplote 28 až 30 °C.9. VYHODNOTENIEOdmerajte priemer inhibičných zón s presnosťou na najbližšiu 0,1 mm. Zaznamenajte stredné hodnoty meraní každej koncentrácie na semilogaritmický grafický papier a vytvorte graf závislosti logaritmu koncentrácií od priemeru inhibičných zón. Nakreslite krivky najlepšej zhody štandardného roztoku a extraktu, napríklad ďalej uvedeným postupom.Určite bod "najlepšej zhody" pre najnižšiu koncentráciu štandardného roztoku (SL) pomocou vzorca:SL =7 S+ 4 S+ S- 2 S810SH =7 S+ 4 S+ S- 2 S110Podobne vypočítajte body "najlepšej zhody" pre najnižšiu koncentráciu extraktu (UL) a najvyššiu koncentráciu extraktu (UH) dosadením U1, U2, U4 a U8 za S1, S2, S4 a S8 do vyššie uvedených vzorcov.Zaznamenajte vypočítané hodnoty SL a SH do toho istého grafického papiera, pospájajte ich a vytvorte priamku "najlepšej zhody" štandardného roztoku. Podobne zaznamenajte UL a UH, pospájajte ich a vytvorte priamku "najlepšej zhody" extraktu.Ak neexistuje žiadne rušenie, tieto priamky musia byť rovnobežné. Na praktické účely sa tieto priamky považujú za rovnobežné, ak sa hodnoty (SH-SL) a (UH-UL) nelíšia od ich strednej hodnoty o viac než 10 %.Ak sa zistí, že tieto priamky nie sú rovnobežné, je možné vylúčiť buď U1 a S1 alebo U8 a S8, vypočítať SL, SH, UL a UH pomocou alternatívnych vzorcov a vytvoriť alternatívne priamky "najlepšej zhody":SL =5 S+ 2 S- S6SH =5 S+ 2 S- S6a podobne pre UL a UH. Tak, ako predtým, sa musí skontrolovať rovnobežnosť alternatívnych priamok najlepšej zhody. Skutočnosť, že výsledok bol vypočítaný z troch hodnôt koncentrácie, sa musí uviesť v záverečnej správe.Ak tieto priamky považujete za rovnobežné, vypočítajte logaritmus pomernej aktivity (log.A) pomocou jedného z týchto vzorcov.Pre štyri hodnoty koncentrácielog. A =× 0,602U+ U+ S+ S- U- U- S- S2Pre tri hodnoty koncentrácielog. A =× 0,401U+ S- U- S1alebolog. A =× 0,401U+ S- U- S2Skutočná aktivita = predpokladaná aktivita x pomerná aktivita.Ak tieto priamky nepovažujete za lineárne, zopakujte postup stanovenia obsahu flavofosfolipolu. Ak sa ešte stále nedosiahla rovnobežnosť, vypočítajte logaritmus pomernej aktivity (log. A) pomocou vzorca c). Získaný výsledok sa však musí považovať za približný a musí sa to uviesť v záverečnej správe.10. OPAKOVATEĽNOSŤRozdiel medzi výsledkami dvoch postupov stanovenia obsahu flavofosfolipolu, ktoré na tej istej vzorke vykoná ten istý analytik, nesmie prekročiť:0,5 mg/kg v absolútnej hodnote pre obsah flavofosfolipolu vyšší než 1 až do 2 mg/kg;25 % najvyššej hodnoty pre obsah flavofosfolipolu vyšší než 2 až do 10 mg/kg;20 % najvyššej hodnoty pre obsah flavofosfolipolu vyšší než 10 až do 25 mg/kg;5 mg/kg v absolútnej hodnote pre obsah flavofosfolipolu vyšší než 25 až do 50 mg/kg;10 % najvyššej hodnoty pre obsah flavofosfolipolu nad 50 mg/kg.3. STANOVENIE OBSAHU MIKROPRVKOV ŽELEZA, MEDI, MANGÁNU A ZINKU1. ÚČEL A ROZSAH POUŽITIATáto metóda umožňuje stanoviť obsah mikroprvkov železa, medi, mangánu a zinku v krmivách. Dolné medze stanoviteľnosti obsahu sú:železo (Fe): 20 mg/kgmeď (Cu): 10 mg/kgmangán (Mn): 20 mg/kgzinok (Zn): 20 mg/kg2. PRINCÍPVzorka sa po spálení organických látok, ak nejaké obsahuje, ponorí do roztoku kyseliny chlorovodíkovej. Obsah prvkov železa, medi, mangánu a zinku sa stanoví po vhodnom zriedení metódou atómovej absorpčnej spektrometrie.3. CHEMIKÁLIEÚvodné poznámkyNa prípravu chemikálií a analytických roztokov používajte vodu, ktorá bola získaná dvojitou destiláciou vody v destilačnom prístroji z borokremičitého skla alebo kremeňa alebo dvojitou úpravou na iónomeničovej živici a ktorá neobsahuje katióny prvkov, ktorých obsah sa má stanoviť.Chemikálie musia mať aspoň analytickú triedu čistoty (a.p.). Neprítomnosť prvku, ktorého obsah sa má stanoviť, sa musí overiť slepým pokusom. V prípade potreby sa chemikálie musia ďalej vyčistiť.Namiesto štandardných roztokov sa môžu používať komerčné štandardné roztoky za predpokladu, že sú certifikované a pred použitím boli overené.3.1. Kyselina chlorovodíková a.p. (d: 1,19).3.2. Kyselina chlorovodíková (6 N).3.3. Kyselina chlorovodíková (0,5 N).3.4. 38 až 40 % kyselina fluorovodíková a.p. (v/v) s obsahom železa menej než 1 mg Fe/liter a s obsahom zvyšku po odparení menej než 10 mg (vo forme síranu)/liter.3.5. Kyselina sírová a.p. (d: 1,84).3.6. Peroxid vodíka a.p. (približne 100 objemových jednotiek kyslíka (30 % hmotnosti)).3.7. Štandardný roztok železa (1000 μg Fe/ml) pripravený takto: rozpustite 1 g železného drôtu a.p. v 200 ml 6 N roztoku kyseliny chlorovodíkovej (3.2), pridajte 16 ml peroxidu vodíka (3.6) a dolejte vodu do jedného litra.3.7.1. Pracovný štandardný roztok železa (100 μg Fe/ml) pripravený zriedením štandardného roztoku (3.7) vodou v pomere 1 diel roztoku k 9 dielom vody.3.8. Štandardný roztok medi (1000 μg Cu/ml) pripravený takto: rozpustite 1 g medi vo forme prášku (a.p) v 25 ml 6 N roztoku kyseliny chlorovodíkovej (3.2), pridajte 5 ml peroxidu vodíka (3.6) a dolejte vodu do jedného litra.3.8.1. Pracovný štandardný roztok medi (10 μg Cu/ml) pripravený zriedením štandardného roztoku (3.8) vodou v pomere 1 diel roztoku k 9 dielom vody a potom zriedením výsledného roztoku vodou v pomere 1 diel výsledného roztoku k 9 dielom vody.3.9. Štandardný roztok mangánu (1000 μg Mn/ml) pripravený takto: rozpustite 1 g mangánu vo forme prášku (a.p.) v 25 ml 6 N roztoku kyseliny chlorovodíkovej (3.2) a dolejte vodu do jedného litra.3.9.1. Pracovný štandardný roztok mangánu (10 μg Mn/ml) pripravený zriedením štandardného roztoku (3.9) vodou v pomere 1 diel roztoku k 9 dielom vody a potom zriedením výsledného roztoku vodou v pomere 1 diel výsledného roztoku k 9 dielom vody.3.10. Štandardný roztok zinku (1000 μg Zn/ml) pripravený takto: rozpustite 1 g zinku vo forme pásu alebo fólie (a.p). v 25 ml 6 N roztoku kyseliny chlorovodíkovej (3.2) a dolejte vodu do jedného litra.3.10.1. Pracovný štandardný roztok zinku (10 μg Zn/ml) pripravený zriedením štandardného roztoku (3.10) vodou v pomere 1 diel roztoku k 9 dielom vody a potom zriedením výsledného roztoku vodou v pomere 1 diel výsledného roztoku k 9 dielom vody.3.11. Roztok chloridu lantanitého pripravený takto: rozpustite 12 g oxidu lantanitého v 150 ml vody, pridajte 100 ml 6 N roztoku kyseliny chlorovodíkovej (3.2) a dolejte vodu do jedného litra.4. PRÍSTROJOVÉ VYBAVENIE4.1. Muflová pec s reguláciou teploty a zapisovačom.4.2. Sklené predmety musia byť tvrdého borokremičitého typu a odporúča sa používať prístrojové vybavenie vyhradené výlučne pre postupy stanovenia obsahu mikroprvkov.4.3. Platinová miska a (voliteľná) kremenná miska.4.4. Atómový absorpčný spektrometer spĺňajúci požiadavky metódy, pokiaľ ide o citlivosť a presnosť v požadovanom rozsahu.5. POSTUP5.1. Vzorky obsahujúce organické látky5.1.1. Spopolnenie a príprava roztoku na analýzu [9]i) Vložte 5 až 10 g vzorky odvážených s presnosťou na najbližšie 0,2 g do kremennej alebo platinovej misky (4.3) (pozri poznámku b)), vysušte ju v sušiarni pri teplote 105 °C a vložte misku do studenej muflovej pece (4.1). Zatvorte muflovú pec (pozri poznámku c)) a v priebehu asi 90 minút zvýšte jej teplotu na 450 až 475 °C. Udržujte teplotu 4 až 16 hodín (napr. v noci), čím sa odstránia uhlíkaté častice, potom pec otvorte a nechajte ju vychladnúť (pozri poznámku d)).Vymyte misku celkovým množstvom asi 5 ml kyseliny chlorovodíkovej (3.1) a pomaly a opatrne pridávajte kyselinu do kadičky (môže prísť k prudkej reakcii v dôsledku tvorby CO2). Pridávajte po kvapkách kyselinu chlorovodíkovú (3.1) a miešajte dovtedy, kým roztok celkom neprestane šumieť. Nechajte roztok odparovať až do vysušenia a príležitostne ho premiešajte sklenou tyčinkou.Ďalej pridajte do zvyšku 15 ml 6 N roztoku kyseliny chlorovodíkovej (3.2) a potom asi 120 ml vody. Zamiešajte sklenou tyčinkou, ktorá musí ostať v kadičke a prikryte kadičku hodinkovým sklíčkom. Pomaly uveďte do varu a udržiavajte na bode varu dovtedy, kým neuvidíte, že sa už žiadny ďalší popol nerozpúšťa. Prefiltrujte na bezpopolovom filtračnom papieri a filtrát zachyťte v 250 ml odmernej banke. Umyte kadičku a filter pomocou 5 ml horúceho 6 N roztoku kyseliny chlorovodíkovej (3.2) a dvakrát vriacou vodou. Naplňte odmernú banku vodou až po značku (koncentrácia HCl asi 0,5 N).ii) Ak je zvyšok na filtračnom papieri čierny (uhlík), vráťte ho späť do pece a znovu ho spopolnite pri teplote 450 až 475 °C. Toto spopolnenie, ktoré trvá iba niekoľko hodín (asi tri až päť hodín), sa skončí, keď je popol biely alebo takmer biely. Rozpustite zvyšok asi v 2 ml kyseliny chlorovodíkovej (3.1), nechajte odparovať až do vysušenia a pridajte 5 ml 6 N roztoku kyseliny chlorovodíkovej (3.2). Ohrejte tento roztok, prefiltrujte ho do odmernej banky a dolejte vodu až po značku (koncentrácia HCl asi 0,5 N).Poznámky:a) Pri stanovovaní obsahu mikroprvkov je dôležité pripraviť sa na riziká kontaminácie, najmä zinkom, meďou a železom. Z tohto dôvodu sa tieto kovy nesmú nachádzať na vybavení používanom pri príprave vzoriek.Kvôli zníženiu všeobecného rizika kontaminácie pracujte v bezprašnej atmosfére s úzkostlivo čistým vybavením a starostlivo poumývanými sklenými pomôckami. Stanovenie obsahu zinku je obzvlášť citlivé na mnoho typov kontaminácie, napr. zo sklených predmetov, chemikáliami, prachom atď.b) Hmotnosť vzorky, ktorá sa má spopolniť, sa vypočíta z približného obsahu mikroprvkov v krmive vzhľadom na citlivosť použitého spektrofotometra. V prípade niektorých krmív s nízkym obsahom mikroprvkov môže byť potrebné začať sa 10 až 20 g vzorkou a doliať konečný roztok iba do 100 ml.c) Spopolnenie sa musí vykonať v uzavretej peci bez prívodu vzduchu alebo kyslíka.d) Teplota, ktorú udáva pyrometer, nesmie prekročiť 475 °C.5.1.2. Spektrofotometrické stanovenie5.1.2.1. Príprava kalibračných roztokovPre každý z prvkov, ktorého obsah sa má stanoviť, pripravte z pracovných štandardných roztokov uvedených v bodoch 3.7.1, 3.8.1, 3.9.1 a 3.10.1 niekoľko kalibračných roztokov, pričom koncentrácia HCl v každom z kalibračných roztokov je asi 0,5 N a (v prípade železa, mangánu a zinku) koncentrácia chloridu lantanitého je ekvivalentná 0,1 % La (w/v). Vybrané koncentrácie mikroprvkov sa musia nachádzať v rozsahu citlivosti použitého spektrofotometra. V ďalej uvedených tabuľkách je formou príkladov popísané zloženie typických rozsahov kalibračných roztokov; v závislosti od typu a citlivosti použitého spektrofotometra však môže byť potrebné vybrať iné koncentrácie.Železoμg Fe/ml | 0 | 0,5 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |ml pracovného štandardného roztoku (3.7.1) (1 ml = 100 μg Fe) | 0 | 0,5 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |+ ml 6 N roztoku HCl (3.2) | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 |+ 10 ml roztoku chloridu lantanitého (3.11) a doliať vodu do 100 ml. |Meďμg Cu/ml | 0 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | 0,8 | 1,0 |ml pracovného štandardného roztoku (3.8.1) (1 ml = 10 μg Cu) | 0 | 1 | 2 | 4 | 6 | 8 | 10 |+ ml 6 N roztoku HCl (3.2) | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 |Doliať vodu do 100 ml. |Mangánμg Mn/ml | 0 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | 0,8 | 1,0 |ml pracovného štandardného roztoku (3.9.1)(1 ml = 10 μg Mn) | 0 | 1 | 2 | 4 | 6 | 8 | 10 |+ ml 6 N roztoku HCl (3.2) | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 |+ 10 ml roztoku chloridu lantanitého (3.11) a doliať vodu do 100 ml. |Zinokμg Zn/ml | 0 | 0,05 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | 0,8 |ml pracovného štandardného roztoku (3.10.1) (1 ml = 10 μg Zn) | 0 | 0,5 | 1 | 2 | 4 | 6 | 8 |+ ml 6 N roztoku HCl (3.2) | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 |+ 10 ml roztoku chloridu lantanitého (3.11) a doliať vodu do 100 ml. |5.1.2.2. Príprava roztoku na analýzuNa stanovenie obsahu medi je za normálnych okolností možné priamo použiť roztok pripravený postupom podľa bodu 5.1.1. Ak je potrebné upraviť jeho koncentráciu tak, aby sa nachádzala v rozsahu kalibračných roztokov, je možné pipetou preniesť alikvótnu časť do 100 ml odmernej banky a doliať 0,5 N roztok kyseliny chlorovodíkovej (3.3) až po značku.Kvôli stanoveniu obsahu železa, mangánu a zinku preneste pipetou alikvótnu časť roztoku pripraveného podľa bodu 5.1.1 do 100 ml odmernej banky, pridajte 10 ml chloridu lantanitého (3.11) a dolejte 0,5 N roztok kyseliny chlorovodíkovej (3.3) až po značku (pozri tiež bod 8 "POZOROVANIE").5.1.2.3. Slepý pokusSúčasťou slepého pokusu musia byť všetky predpísané kroky postupu s tým, že sa vynecháva materiál vzorky.Ako slepý roztok sa nesmie použiť kalibračný roztok "0".5.1.2.4. Meranie atómovej absorpcieOdmerajte atómovú absorpciu kalibračných roztokov a analyzovaného roztoku pomocou plameňa acetylén-vzduch pri týchto vlnových dĺžkach:Fe : 248,3 nmCu : 324,8 nmMn : 279,5 nmZn : 213,8 nmKaždé meranie vykonajte štyrikrát.5.2. Minerálne krmiváAk vzorka neobsahuje žiadne organické látky, je zbytočné ju vopred spopolniť. Postupujte tak, ako je popísané v bode 5.1.1 i); začnite od druhého odseku. Odparovanie roztoku s kyselinou fluorovodíkovou je možné vynechať.6. VÝPOČET VÝSLEDKOVVypočítajte koncentráciu mikroprvku v analyzovanom roztoku pomocou kalibračnej krivky a výsledok vyjadrite v miligramoch mikroprvku na kilogram vzorky (ppm).7. OPAKOVATEĽNOSŤRozdiel medzi výsledkami dvoch súbežných stanovení obsahu príslušného mikroprvku, ktoré na tej istej vzorke vykoná ten istý analytik, nesmie prekročiť:- 5 mg/kg v absolútnej hodnote pre obsah príslušného mikroprvku až do 50 mg/kg;- 10 % vyššej hodnoty výsledku pre obsah príslušného mikroprvku od 50 až do 100 mg/kg;- 10 mg/kg v absolútnej hodnote pre obsah príslušného mikroprvku od 100 až do 200 mg/kg;- 5 % vyššej hodnoty výsledku pre obsah príslušného mikroprvku nad 200 mg/kg.8. POZOROVANIEP< 2, je moné vynechat pridanie roztoku chloridu lantanitého (3.11) do roztoku pre analýzu a do kalibracných roztokov.[1] 1 mg bacitracínu zinočnatého použitého ako doplnková látka je ekvivalentný 42 medzinárodným jednotkám (m.j.).[2] Je možné používať iné metódy za predpokladu, že bolo určené, že sa nimi pripravia rovnaké bakteriálne suspenzie.[3] Je možné použiť každé komerčné kultivačné médium, ktoré má podobné zloženie a dosiahnu sa ním rovnaké výsledky.[4] Je možné použiť každé komerčné kultivačné médium, ktoré má podobné zloženie a dosiahnu sa ním rovnaké výsledky.[5] Je možné používať iné metódy za predpokladu, že bolo určené, že sa nimi pripravia rovnaké bakteriálne suspenzie.[6] Je možné použiť každé komerčné kultivačné médium, ktoré má podobné zloženie a prináša rovnaké výsledky, napr. oxoidné antibiotické médium 1 (CM 327) s pridaním oxoidného agaru č. 3 (L 13).[7] Je možné použiť každé komerčné kultivačné médium, ktoré má podobné zloženie a prináša rovnaké výsledky, napr. oxoidné antibiotické médium 2 (CM 335) s pridaním oxoidného agaru č. 3 (L 13).[8] Napr. SE 2 od výrobcu Wacker Chemie GmbH, Mníchov.[9] Zelené krmivo (čerstvé alebo sušené) pravdepodobne obsahuje veľké množstvá kremičitanu, v ktorom sa môžu uchovávať mikroprvky, a ktorý sa musí odstrániť. Z tohto dôvodu sa v prípade vzoriek týchto krmív musí dodržiavať nasledujúci upravený postup. Postupujte podľa bodu 5.1.1. i) až po filtráciu. Dvakrát umyte filtračný papier obsahujúci nerozpustný zvyšok vriacou vodou a vložte ho do platinovej misky (4.3). Spaľujte v muflovej peci (4.1) pri teplote pod 550 °C, kým všetky uhlíkaté častice úplne nezmiznú. Nechajte vychladnúť, pridajte niekoľko kvapiek vody, potom 10 až 15 ml kyseliny fluorovodíkovej (3.4) a nechajte odparovať až do vysušenia pri teplote asi 150 °C. Ak vo zvyšku zostane akýkoľvek kremičitan, znovu ho rozpustite v niekoľkých mililitroch kyseliny fluorovodíkovej (3.4) a nechajte odparovať až do vysušenia. Pridajte päť kvapiek kyseliny sírovej (3..5) a ohrievajte, kým sa neprestanú uvoľňovať biele výpary. Po pridaní 5 ml 6 N roztoku kyseliny chlorovodíkovej (3.2) a asi 30 ml vody tento roztok ohrejte, prefiltrujte ho do 250 ml odmernej banky a dolejte vodu až po značku (koncentrácia HCl asi 0,5 N). Potom pokračujte v postupe stanovenia obsahu mikroprvkov od bodu 5.1.3.--------------------------------------------------


title: Smernica Komisie 2011/71/EÚ z  26. júla 2011 , ktorou sa mení a dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES s cieľom zaradiť kreozot ako aktívnu látku do prílohy I k uvedenej smernici  Text s významom pre EHP

text:
               27.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 195/46

         SMERNICA KOMISIE 2011/71/EÚ
   z 26. júla 2011,
   ktorou sa mení a dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES s cieľom zaradiť kreozot ako aktívnu látku do prílohy I k uvedenej smernici
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES zo 16. februára 1998 o uvádzaní biocídnych výrobkov na trh (1), a najmä na jej článok 16 ods. 2 druhý pododsek,
   keďže:

               (1)

               Nariadením Komisie (ES) č. 1451/2007 zo 4. decembra 2007 o druhej fáze desaťročného pracovného programu uvedeného v článku 16 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádzaní biocídnych výrobkov na trh (2) sa ustanovuje zoznam aktívnych látok, ktoré sa majú posúdiť na účely ich prípadného zaradenia do prílohy I, IA alebo IB k smernici 98/8/ES. V tomto zozname sa uvádza aj kreozot.

               (2)

               Podľa nariadenia (ES) č. 1451/2007 sa kreozot posudzoval v súlade s článkom 11 ods. 2 smernice 98/8/ES na použitie vo výrobkoch typu 8, prostriedkoch na ochranu dreva, podľa prílohy V k uvedenej smernici.

               (3)

               Švédsko bolo určené ako spravodajský členský štát a 31. októbra 2007 predložilo Komisii v súlade s článkom 14 ods. 4 a 6 nariadenia (ES) č. 1451/2007 správu príslušného orgánu spolu s odporúčaním. Zo správy vyplýva, že posúdenie sa týka iba kreozotu stupňa B alebo stupňa C podľa európskej normy EN 13991:2003.

               (4)

               30. apríla 2008 sa začali konzultácie so zainteresovanými stranami. Výsledok týchto konzultácií bol zverejnený a prediskutovaný na 30. stretnutí predstaviteľov príslušných orgánov členských štátov o vykonávaní smernice 98/8/ES o uvádzaní biocídnych výrobkov na trh.

               (5)

               Členské štáty a Komisia preskúmali správu zodpovedného orgánu. V súlade s článkom 15 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1451/2007 sa 17. decembra 2010 výsledky preskúmania začlenili do hodnotiacej správy v rámci Stáleho výboru pre biocídne výrobky.

               (6)

               Na základe hodnotiacej správy sa dá vychádzať z toho, že v prípade prípravkov na ochranu dreva s obsahom kreotozu možno očakávať, že pri aplikácií na drevo v rámci niektorých posudzovaných scenárov spĺňajú požiadavky ustanovené v článku 5 smernice 98/8/ES. Okrem toho sa v rámci uvedenej konzultácie zainteresovaných strán vyskytli presvedčivé argumenty o značných socioekonomických výhodách používania kreozotu v niektorých aplikáciách. Analýzy životného cyklu predložené a zverejnené v rámci konzultácií poukazujú na to, že v niektorých prípadoch neexistujú žiadne vhodné alternatívy kreozotu, ktoré menej poškodzujú životné prostredie. Preto je primerané zaradiť kreozot do prílohy I.

               (7)

               V posúdení rizika však boli v prípade niektorých scenárov ošetrovania dreva predstavených v hodnotiacej správe zistené neprijateľné riziká pre životné prostredie.

               (8)

               Kreozot sa navyše považuje za neprahový karcinogén a klasifikuje sa ako karcinogén kategórie 1B podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 zo 16. decembra 2008 o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí, o zmene, doplnení a zrušení smerníc 67/548/EHS a 1999/45/ES a o zmene a doplnení nariadenia (ES) č. 1907/2006 (3).

               (9)

               Kreozot je zmesou stoviek zlúčenín a obsahuje najmä polycyklické aromatické uhľovodíky (polycyclic aromatic hydrocarbons, ďalej len „PAH“). Niektoré z nich boli Výborom pre hodnotenie rizík Európskej chemickej agentúry označené ako perzistentné, bioakumulatívne a toxické (PBT; antracén (4)) alebo veľmi perzistentné a veľmi bioakumulatívne (vPvB; fluorantén, fenantrén a pyrén (5)) na základe kritérií stanovených v prílohe XIII nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemických látok (REACH) a o zriadení Európskej chemickej agentúry, o zmene a doplnení smernice 1999/45/ES a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 793/93 a nariadenia Komisie (ES) č. 1488/94, smernice Rady 76/769/EHS a smerníc Komisie 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (6).

               (10)

               V prílohe III k Protokolu o perzistentných organických látkach (persistent organic pollutants, ďalej len „POP“) k Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov z roku 1979 a v prílohe III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 z 29. apríla 2004 o perzistentných organických znečisťujúcich látkach, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 79/117/EHS (7) sa PAH uvádzajú ako látky podliehajúce ustanoveniam na zníženie uvoľňovania.

               (11)

               V usmernení prijatom rozhodnutím 2009/4 výkonného orgánu Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov z roku 1979 sa vymenúvajú najlepšie dostupné techniky na znižovanie emisií POP z veľkých stacionárnych zdrojov. V časti E oddieli V usmernenia sa konkrétne uvádzajú emisie PAH súvisiace s impregnovaním dreva dechtovo-uhoľnými výrobkami obsahujúcimi PAH, ku ktorým patrí aj kreozot. Tieto techniky súvisia s impregnovaním, skladovaním, manipulovaním a používaním dreva a patrí k nim aj používanie alternatív, ktorými sa minimalizuje používanie výrobkov na báze PAH. Okrem toho sa odporúča, aby sa najlepšie dostupné techniky používali pri spaľovaní ošetreného dreva.

               (12)

               Podľa článku 6 ods. 2 druhého pododseku nariadenia (ES) č. 850/2004 v spojení s prílohou III k danému nariadeniu je každý členský štát povinný prijať akčné plány, ktorých súčasťou sú opatrenia na podporu rozvoja, a kde sa to pokladá za vhodné, musí požadovať používanie náhradných alebo modifikovaných materiálov, výrobkov a postupov, ktorými sa zabráni tvorenie a uvoľňovanie PAH. Podľa článku 3 ods. 3 nariadenia (ES) č. 850/2004 členské štáty a Komisia v rámci schém na hodnotenie a udeľovanie povolení pre existujúce chemikálie a pesticídy podľa príslušnej legislatívy Únie prijmú potrebné opatrenia na kontrolu existujúcich chemikálií a pesticídov, ktoré vykazujú vlastnosti POP.

               (13)

               Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (8), charakterizuje PAH ako prioritné rizikové látky, v prípade ktorých je potrebné zastaviť alebo postupne odstrániť znečisťovanie prostredníctvom vypúšťania, emisií alebo únikov.

               (14)

               Zaradenie kreozotu do prílohy I by sa preto malo obmedziť iba na päť rokov a skôr, ako sa toto zaradenie predĺži, by sa látka mala podrobiť porovnávaciemu hodnoteniu rizika v súlade s článkom 10 ods. 5 bodom i) druhým pododsekom smernice 98/8/ES.

               (15)

               Okrem toho by sa biocídne výrobky obsahujúce kreozot mali povoliť iba pre použitia, v prípade ktorých s prihliadnutím na všetky miestne a iné okolnosti nie sú k dispozícii žiadne primerané alternatívy. V prípade podania žiadosti o povolenie alebo vzájomné uznanie výrobku by mal teda členský štát, ktorému bola žiadosť doručená, požiadať žiadateľa o analýzu technickej a ekonomickej realizovateľnosti náhrady. Povoľujúci členský štát na základe tejto analýzy a všetkých ďalších informácií, ktoré má k dispozícii, odôvodní, prečo došiel k záveru, že neexistujú žiadne primerané alternatívy, a v čase, keď už by mali byť udelené povolenia výrobkov, oboznámi s týmto odôvodnením Komisii. V tejto súvislosti je v záujme zvýšenia transparentnosti vhodné požadovať od členských štátov, aby v správe uviedli svoje informácie o spôsoboch podpory rozvoja alternatív v zmysle článku 6 ods. 2 nariadenia (ES) č. 850/2004, a to buď priamo, alebo odkazom na uverejnený akčný plán. V záujme ešte vyššej transparentnosti je vhodné zabezpečiť uverejnenie týchto informácií.

               (16)

               Na úrovni Únie sa nehodnotili všetky možné použitia dreva ošetreného kreozotom. Je preto vhodné, aby členské štáty posúdili tie použitia alebo scenáre vystavenia pôsobeniu danej látky, ako aj tie riziká pre prostredia a populácie, ktoré sa pri hodnotení rizika na úrovni Únie nezohľadnili reprezentatívnym spôsobom, a aby pri udeľovaní povolení výrobkom v záujme zníženia zistených rizík na prijateľnú úroveň zaistili prijatie vhodných opatrení alebo zavedenie osobitných podmienok.

               (17)

               V položke 31 prílohy XVII k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 sa upravujú podmienky používania kreozotu pri ošetrovaní dreva a uvádzania dreva ošetreného kreozotom na trh. Je vhodné požadovať, aby boli oprávnenia na používanie biocídnych výrobkov obsahujúcich kreozot podmienené dodržiavaním uvedených obmedzení. Komisia povolila Holandsku uplatňovanie existujúcich prísnejších vnútroštátnych ustanovení oznámených podľa Zmluvy o ES prostredníctvom rozhodnutí Komisie 1999/832/ES z 26. októbra 1999 o vnútroštátnych ustanoveniach, ktoré Holandské kráľovstvo oznámilo v súvislosti s obmedzeniami uvádzania kreozotu na trh a obmedzeniami jeho používania (9), 2002/59/ES z 23. januára 2002 o návrhu vnútroštátnych ustanovení, ktoré Holandské kráľovstvo oznámilo podľa článku 95 ods. 5 Zmluvy o ES v súvislosti s obmedzeniami uvádzania dreva ošetreného kreozotom na trh a používania takéhoto dreva (10) a 2002/884/ES z 31. októbra 2002 o vnútroštátnych ustanoveniach v súvislosti s obmedzením uvádzania dreva ošetreného kreozotom na trh a používania takéhoto dreva, ktoré Holandské kráľovstvo oznámilo podľa článku 95 ods. 4 a 5 Zmluvy o ES (11). Na základe článku 67 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1907/2006 a oznámenia Komisie podľa článku 67 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1907/2006 (12) sa tieto obmedzenia môžu uplatňovať do 1. júna 2013. Patrí k nim zákaz používania dreva ošetreného kreozotom v prípade aplikácií, pri ktorých môže dôjsť ku kontaktu s povrchovými alebo podzemnými vodami.

               (18)

               Na základe výsledkov hodnotiacej správy je vhodné vyžadovať, aby sa v prípade výrobkov obsahujúcich kreozot a používaných ako prípravky na ochranu dreva uplatňovali v procese udeľovania povolenia osobitné opatrenia na zmiernenie rizika. Vzhľadom na karcinogénne vlastnosti kreozotu je vhodné vyžadovať, aby boli povolenia biocídnych výrobkov obsahujúcich túto látku podmienené povinnosťou uplatňovania všetkých možných opatrení podľa nariadenia (ES) č. 1907/2006 a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/37/ES z 29. apríla 2004 o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom karcinogénov alebo mutagénov pri práci (šiesta samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice Rady 89/391/EHS) (13) na účely ochrany pracovníkov, ako aj následných používateľov, pred vystavením vplyvu kreozotu počas ošetrovania dreva a nakladania s ošetreným drevom. Vzhľadom na zistené riziká, ktorým je vystavené pôdne a vodné prostredie, sa na účely ich ochrany prijmú vhodné opatrenia. Mali by sa preto poskytovať pokyny o tom, že čerstvo ošetrené drevo sa musí po spracovaní skladovať zakryté alebo na nepriepustnom tvrdom povrchu, alebo aj zakryté aj na nepriepustnom tvrdom povrchu a že všetky úniky sa musia zachytiť na účely opätovného použitia alebo likvidácie.

               (19)

               Je dôležité uplatňovať ustanovenia tejto smernice súbežne vo všetkých členských štátoch, aby sa na trhu zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie s biocídnymi výrobkami obsahujúcimi aktívnu látku kreozot a aby sa uľahčilo riadne fungovanie trhu s biocídnymi výrobkami vo všeobecnosti.

               (20)

               Skôr, ako sa aktívna látka zaradí do prílohy I, malo by uplynúť primerané obdobie, aby členské štáty a zainteresované strany mali mať k dispozícii primeraný čas na to, aby sa pripravili na plnenie nových požiadaviek, ktoré zo zaradenia vyplynú, a aby sa zabezpečilo, že žiadatelia s pripravenou dokumentáciou budú mať možnosť úplne využiť desaťročné obdobie ochrany údajov, ktoré v súlade s článkom 12 ods. 1 písm. c) bodom ii) smernice 98/8/ES začína plynúť od dátumu zaradenia aktívnej látky do prílohy.

               (21)

               Po zaradení aktívnej látky do prílohy by členské štáty mali mať k dispozícii primerané obdobie na vykonanie článku 16 ods. 3 smernice 98/8/ES.

               (22)

               Smernica 98/8/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

               (23)

               Výbor zriadený na základe článku 28 ods. 1 smernice 98/8/ES nedoručil svoje stanovisko týkajúce sa opatrení uvedených v tejto smernici, Komisia preto návrh týkajúci sa týchto opatrení predložila Rade a poskytla ho na vedomie Európskemu parlamentu. Rada v dvojmesačnej lehote ustanovenej podľa článku 5a rozhodnutia Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (14), nekonala, Komisia preto tento návrh predložila bezodkladne Európskemu parlamentu, ktorý v lehote štyroch mesiacov od uvedeného predloženia návrhu nevzniesol proti nemu námietku,

         PRIJALA TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Príloha I k smernici 98/8/ES sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tejto smernici.
   Článok 2
   Transpozícia
   1.   Členské štáty prijmú a uverejnia najneskôr do 30. apríla 2012 zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou.
   Tieto ustanovenia sa uplatňujú od 1. mája 2013.
   Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
   2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   Článok 3
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 4
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Bruseli 26. júla 2011

            Za Komisiu

            predseda

         José Manuel BARROSO

      (1)  Ú. v. ES L 123, 24.4.1998, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 325, 11.12.2007, s. 3.

      (3)  Ú. v. EÚ L 353, 31.12.2008, s. 1.

      (4)  Podporný dokument výboru členského štátu na označenie antracénu ako látky, ktorá vzbudzuje veľmi veľké obavy (dokument prijatý 8. októbra 2008).

      (5)  Podporný dokument výboru členského štátu na označenie antracénového oleja, antracénu (nízkeho) ako látky veľmi veľké obavy, pretože má karcinogénne vlastnosti, mutagénne vlastnosti alebo vlastnosti poškodzujúce reprodukciu (carcinogenic, mutagenic or toxic for reproduction, CMR), ako aj vlastnosti PBT a vPvB (dokument prijatý 4. decembra 2009).

      (6)  Ú. v. EÚ L 396, 30.12.2006, s. 1.

      (7)  Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 7.

      (8)  Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1.

      (9)  Ú. v. ES L 329, 22.12.1999, s. 25.

      (10)  Ú. v. ES L 23, 25.1.2002, s. 37.

      (11)  Ú. v. ES L 308, 9.11.2002, s. 30.

      (12)  Ú. v. EÚ C 130, 9.6.2009, s. 3.

      (13)  Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 50.

      (14)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

      PRÍLOHA
      V prílohe I k smernici 98/8/ES sa dopĺňa táto položka:

                     „45

                     Kreozot

                     Kreozot
                     EC číslo: 232-287-5
                     CAS číslo: 8001-58-9

                     Kreozot stupňa B alebo stupňa C podľa európskej normy EN 13991:2003

                     1. mája 2013

                     30. apríla 2015

                     30. apríl 2018

                     8

                     Biocídne výrobky obsahujúce kreozot sa môžu povoliť iba pre tie použitia, v prípade ktorých povoľujúci členský štát na základe analýzy technickej a ekonomickej realizovateľnosti náhrady, ktorú si vyžiada od žiadateľa, ako aj na základe všetkých ďalších informácií, ktoré má k dispozícií, dôjde k záveru, že nie je dostupná žiadna primeraná alternatíva. Členské štáty, ktoré povoľujú takéto výrobky na svojom území, predložia najneskôr 31. júla 2016 Komisii správu, v ktorej odôvodnia, prečo došli k záveru, že neexistujú žiadne primerané alternatívy, a uvedú spôsoby podpory rozvoja alternatív. Komisia tieto správy sprístupní verejnosti.
                     Skôr, ako sa predĺži zaradenie aktívnej látky do tejto prílohy, podrobí sa porovnávaciemu hodnoteniu rizika v súlade s článkom 10 ods. 5 bodom i) druhým pododsekom.
                     Pri posudzovaní žiadostí o povolenie výrobku v súlade s článkom 5 a prílohou VI posudzujú členské štáty, ak je to v prípade konkrétneho výrobku relevantné, tie spôsoby použitia alebo scenáre vystavenia pôsobeniu látky, ako aj tie riziká pre životné prostredia a populácie, ktoré sa pri hodnotení rizika na úrovni Únie nezohľadnili reprezentatívnym spôsobom.
                     Členské štáty zaistia, aby vydávanie povolení podliehalo týmto podmienkam:

                                 1.

                                 Kreozot sa môže používať iba za podmienok uvedených v bode 2 druhého stĺpca položky č. 31 v prílohe XVII k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemických látok (REACH) a o zriadení Európskej chemickej agentúry, o zmene a doplnení smernice 1999/45/ES a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 793/93 a nariadenia Komisie (ES) č. 1488/94, smernice Rady 76/769/EHS a smerníc Komisie 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (1).

                                 2.

                                 Kreozot sa nesmie používať na ošetrovanie dreva na použitia uvedené v bode 3 druhého stĺpca položky č. 31 v prílohe XVII k nariadeniu (ES) č. 1907/2006.

                                 3.

                                 Prijmú sa vhodné opatrenia na ochranu pracovníkov, ako aj následných užívateľov, pred vystavením vplyvu kreozotu počas ošetrovania dreva a nakladania s ošetreným drevom v súlade s nariadením (ES) č. 1907/2006 a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/37/ES z 29. apríla 2004 o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom karcinogénov alebo mutagénov pri práci (šiesta samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice Rady 89/391/EHS) (2).

                                 4.

                                 Prijmú sa vhodné opatrenia na zmiernenie rizika s cieľom ochrany pôdneho a vodného prostredia. Najmä na etiketách a pokiaľ sa prikladajú, tak aj na kartách bezpečnostných údajov výrobkov povolených na priemyselné použitie sa uvádza, že čerstvo ošetrené drevo sa po ošetrení musí skladovať zakryté alebo na nepriepustnom tvrdom povrchu, alebo aj zakryté aj na nepriepustnom tvrdom povrchu, aby sa predišlo priamym únikom do pôdy alebo vody, a že všetky úniky sa musia zachytiť na účely opätovného použitia alebo likvidácie.

         (1)  Ú. v. EÚ L 396, 30.12.2006, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 50.“


title: Smernica Rady 2005/93/ES z  21. decembra 2005 , ktorou sa mení a dopĺňa smernica 69/169/EHS, pokiaľ ide o dočasné množstvové obmedzenie dovozu piva do Fínska

text:
               29.12.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 346/16

      SMERNICA RADY 2005/93/ES
   z 21. decembra 2005,
   ktorou sa mení a dopĺňa smernica 69/169/EHS, pokiaľ ide o dočasné množstvové obmedzenie dovozu piva do Fínska
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 93,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),
   keďže:

               (1)

               Článkami 4 a 5 smernice Rady 69/169/EHS z 28. mája 1969 o harmonizácii ustanovení zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení, týkajúcich sa oslobodenia od dane z obratu a od spotrebnej dane pre dovoz v medzinárodnom cestovnom ruchu (3), sa upravujú úľavy na tovar podliehajúci spotrebnej dani, ktorý je prevážaný v batožine cestujúcich prichádzajúcich z tretích krajín, za predpokladu, že tieto dovozy nemajú obchodný charakter.

               (2)

               Smernicou 69/169/EHS sa povoľuje Fínsku do 31. decembra 2005 obmedzovať dovoz piva jednotlivcami na nie menej ako 6 litrov na osobu vzhľadom na vážne ekonomické problémy fínskych maloobchodníkov v pohraničných oblastiach, ako aj na značnú stratu príjmov spôsobenú zvýšeným dovozom piva z tretích krajín. Fínsko povolenie uplatňuje len v obmedzenej miere a obmedzilo dovoz piva na maximálne 16 litrov na osobu.

               (3)

               Pristúpenie nových členských štátov znamená nové možnosti pre ľudí, ktorí cestujú z jedného z členských štátov, najmä z Estónska, a ktorí chcú do Fínska doviezť pivo. Fínsko na túto situáciu reagovalo tak, že znížilo sadzbu dane na alkoholické nápoje prevážané cez hranice v priemere o 33 %, čo je zďaleka najvýznamnejšia zmena za posledných 40 rokov.

               (4)

               Zníženie sadzby dane na alkoholické nápoje viedlo nielen k značným stratám v príjmoch zo spotrebnej dane, ale aj k nárastu problémov v súvislosti s politikou týkajúcou sa alkoholu, politikou v oblasti zdravia a sociálnou politikou. Navyše vzrástli problémy s verejným poriadkom a zvýšením kriminality v súvislosti s alkoholom.

               (5)

               Fínsko požadovalo, aby sa výnimka z článku 4 ods. 1 smernice 69/169/EHS uplatňovala na maximálny dovozný limit piva cestujúcimi z tretích krajín nie menej ako 16 litrov na osobu.

               (6)

               Do úvahy by sa mala vziať zemepisná poloha Fínska, ekonomické ťažkosti fínskych maloobchodníkov sídliacich v pohraničných oblastiach, ako aj značné straty príjmov spôsobené zvýšenými dovozmi piva z tretích krajín.

               (7)

               Z týchto dôvodov a vzhľadom na súčasné úvahy o všeobecnej revízii hodnoty a množstva tovaru ustanovených v smernici 69/169/EHS je vhodné, aby sa Fínsku povolilo uplatňovať požadovanú výnimku na ďalšie obdobie až do 31. decembra 2007,

         PRIJALA TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Článok 5 ods. 9 smernice 69/169/EHS sa nahrádza takto:

      „9.   Odchylne od článku 4 ods. 1 získa Fínsko oprávnenie uplatňovať do 31. decembra 2007 maximálny množstvový limit nie menej ako 16 litrov na dovoz piva z tretích krajín.“

   Článok 2
   1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 31. decembra 2005. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto zákonov, iných právnych predpisov alebo správnych opatrení spolu s tabuľkou zhody medzi nimi a touto smernicou.
   Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
   2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   Článok 3
   Táto smernica nadobúda účinnosť dňom jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 4
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Bruseli 21. decembra 2005

            Za Radu

            predseda

         B. BRADSHAW

      (1)  Stanovisko z 13. decembra 2005 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

      (2)  Stanovisko zo 14. decembra 2005 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

      (3)  Ú. v. ES L 133, 4.6.1969, s. 6. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2000/47/ES (Ú. v. ES L 193, 29.7.2000, s. 73).


title: Smernica Rady 98/41/ES z 18. júna 1998 o registrácii osôb na palubách osobných lodí plávajúcich do prístavov alebo z prístavov členských štátov spoločenstva

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31998L0041

Úradný vestník L 188 , 02/07/1998 S. 0035 - 0039

		Smernica Rady 98/41/ESz 18. júna 1998o registrácii osôb na palubách osobných lodí plávajúcich do prístavov alebo z prístavov členských štátov spoločenstvaRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 84 ods. 2,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [2],konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 189c zmluvy [3],(1) keďže v rámci spoločnej dopravnej politiky sa musia prijať ďalšie opatrenia na zvýšenie bezpečnosti v námornej doprave;(2) keďže je spoločenstvo vážne znepokojené lodnými nehodami, do ktorých sú zapojené osobné lode, a ktorých výsledkom sú značné straty na životoch, ide najmä o lode Herald of Free Enterprise a Estonia; keďže osoby, používajúce osobné lode a vysoko rýchlostné osobné lode v spoločenstve, majú právo očakávať a spoliehať sa na primeranú úroveň bezpečnosti a primeraný informačný systém, ktorý uľahčí hľadanie a záchranu a účinnú organizáciu ďalšieho priebehu prác po každej nehode, ktorá môže nastať;(3) keďže je potrebné zabezpečiť, aby počet cestujúcich na palube osobnej lode, nepresiahol počet osôb, na ktorý bola loď a jej vybavenie certifikovaná; keďže by spoločnosti mali byť schopné informovať pátracie a záchranné služby o počtoch postihnutých osôb pri nehodách;(4) keďže informácia sa musí týkať cestujúcich a posádky, aby sa uľahčili pátracie a záchranné práce a ďalšie práce súvisiace s následkami nehody, t. j. identifikácia postihnutých osôb, poskytovanie s tým súvisiacich právnych informácií a poskytovanie účinnejšej lekárskej starostlivosti zachráneným osobám; keďže také informácie by mohli zabrániť obavám zo strany príbuzných a iných osôb týkajúcim sa cestujúcich na palubách osobných lodí, postihnutých námornými nehodami vo vodách, v ktorých nesú členské štáty zodpovednosť podľa Medzinárodného dohovoru o pátraní a záchrane na mori (SAR) z roku 1979;(5) keďže z tohto dôvodu by mali byť cestujúci spočítaní a zaregistrovaní pred odchodom každej lode;(6) keďže kapitola III Medzinárodného dohovoru o bezpečnosti ľudského života na mori (Dohovor SOLAS) predpokladá spočítanie a registráciu všetkých osôb na palube každej osobnej lode vykonávajúcej medzinárodnú plavbu od 1. júla 1997 prípadne od 1. januára 1999, pričom správne úrady môžu vyňať osobné lode plávajúce v chránených vodách z uplatňovania týchto požiadaviek a požiadaviek na registráciu, ak je vypracovanie takých záznamov pri pravidelnej doprave vykonávanej takými loďami neuskutočniteľné; keďže kapitola Dohovoru SOLAS neplatí pre vnútroštátne plavby a ponecháva interpretáciu dôležitých bodov na uváženie jednotlivým členským štátom;(7) keďže táto smernica je v súlade s právom členských štátov, týkajúcim sa stanovovania prísnejších požiadaviek na osobné lode plávajúce do prístavov a z prístavov, než sú požiadavky stanovené v Dohovore SOLAS;(8) keďže najmä z hľadiska medzinárodných dimenzií námornej osobnej dopravy, je akcia na úrovni spoločenstva účinnejším spôsobom vytvorenia spoločnej minimálnej úrovne bezpečnosti pre lode v spoločenstve;(9) keďže vzhľadom na princíp proporcionality je smernica Rady vhodným právnym nástrojom, ktorý poskytuje členským štátom rámec pre jednotné a povinné uplatňovanie bezpečnostných noriem, pričom ponecháva každému členskému štátu právo rozhodovať o vykonávacích nástrojoch najvhodnejších pre svoj vnútorný systém;(10) keďže členský štát môže zabezpečiť zhodu s bezpečnostnými predpismi uplatňovateľnými na časť osobných lodí plávajúcich pod ich vlajkou a na spoločnosti, ktoré ich prevádzkujú; keďže tieto predpisy by sa nemali uplatňovať na lode, ktoré sa pohybujú medzi prístavmi tretích štátov; keďže pre takéto cesty platia ustanovenia Dohovoru SOLAS;(11) keďže členské štáty môžu bezpečnosť a účinnú organizáciu ďalších prác po nehode každej osobnej lode, bez ohľadu na jej vlajku, plávajúcej alebo majúcej v úmysle vyplávať z ich prístavov, zabezpečiť len tak, že budú vyžadovať účinnejšiu zhodu s príslušnými predpismi, ako podmienku pre vyplávanie z ich prístavov; keďže udeľovanie výnimiek z týchto predpisov nemôže byť ponechané len výhradne v právomoci vlajkového členského štátu, pretože len prístavný štát môže stanoviť požiadavky na najlepšie možné pátracie a záchranné činnosti pre osobné lode, plávajúce do prístavu alebo z prístavu;(12) keďže v záujme harmonizácie bezpečnostných opatrení a zabránenia skresľovania hospodárskej súťaže, členské štáty by nemali z dôvodov iných, než sú dôvody uvedené v tejto smernici, udeľovať výnimky alebo odchýlky z príslušných ustanovení SOLAS, ktoré sa týkajú "informácií o cestujúcich" pre plavby začínajúce alebo končiace v prístavoch spoločenstva;(13) keďže z dôvodov použiteľnosti a zabránenia skresľovania hospodárskej súťaže, musí sa vytvoriť jednotný postup určenia plavieb, u ktorých je registrácia všetkých osôb na palube povinná; keďže dvadsať míľová hranica je výsledkom rešpektovania všeobecných zásad a špecifických záujmov potvrdených členskými štátmi;(14) keďže zo špecifických prevádzkových dôvodov by mohlo byť sčítanie a registrácia osôb na palubách osobných lodí prechádzajúcich cez Messinskú úžinu, na obmedzenú dobu vykonávané jednoduchším spôsobom než jednotlivé sčítavanie; keďže členské štáty mohli využiť možnosť udelenia takých úľav z povinnosti oznamovania počtu osôb na pobrežie, v prípadoch osobných lodí zabezpečujúcich pravidelné prepravy krátkeho trvania, vykonávané výhradne v chránených námorných oblastiach podľa definícií tejto smernice; keďže osobné lode prevádzkované výhradne v chránených námorných oblastiach predstavujú menšie riziko a mali by z tohto dôvodu mať možnosť výnimky; keďže za určitých špecifických okolností môže byť pre lodné spoločnosti nemožné registrovať osoby na palube a preto by im mohla byť za špecifických okolností a presne definovaných podmienok udelená odchýlka z povinnosti registrovania;(15) keďže zber a spracovávanie údajov týkajúcich sa jednotlivých osôb musí vykonávať podľa zásad o ochrane údajov stanovených v smernici 95/46/ES [4]; keďže by mali byť najmä jednotlivci plne informovaní v dobe zberu údajov o účele požadovaných údajov a údaje by mali byť uchovávané len na veľmi krátku dobu, ktorá v žiadnom prípade by nemala byť dlhšia než je potrebné na účely tejto smernice;(16) keďže je potrebné aby výbor skladajúci sa zo zástupcov členských štátov by mal pomáhať Komisii pri účinnom uplatňovaní tejto smernice; keďže výbor založený podľa článku 12 smernice 93/75/EHS [5] by mal prevziať túto funkciu;(17) keďže niektoré ustanovenia tejto smernice môže Komisia upraviť tak, aby sa rešpektovali budúce zmeny Dohovoru SOLAS, ktoré nadobudli účinnosť,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Účelom tejto smernice má byť zvýšenie bezpečnosti a možnosti záchrany cestujúcich a posádky na palubách osobných lodí plávajúcich do prístavov alebo z prístavov členských štátov spoločenstva a zabezpečenie efektívnejších pátracích a záchranných prác a ďalších prác po každej nehode, ktorá môže nastať.Článok 2Na účely tejto smernice:- "osoby" znamenajú všetkých ľudí na palube bez ohľadu na vek,- "osobná loď" znamená námornú loď alebo námorné vysokorýchlostné plavidlo, ktoré prepravuje viac než dvanásť osôb,- "vysokorýchlostné plavidlo" znamená vysokorýchlostné plavidlo definované v Predpise 1 kapitole X Dohovoru SOLAS z roku 1974, platnom v dobe prijatia tejto smernice,- "spoločnosť" znamená vlastníka osobnej lode alebo ktorúkoľvek inú organizáciu alebo osobu ako je manažér alebo nájomca prázdnej lode, ktorí prevzali od vlastníka lode zodpovednosť za prevádzku osobnej lode,- "Kódex ISM" znamená pre bezpečné riadenie lodí a ochranu pred znečistením prijatý Medzinárodnou námornou organizáciou (IMO) ako rezolúciu A.741(18) zo 4. novembra 1993,- "registrátor cestujúcich" znamená zodpovednú osobu z pevniny určenú spoločnosťou na plnenie povinností Kódexu ISM alebo osobu z pevniny určenú spoločnosťou na uchovávanie informácií o osobách, ktoré sa nalodili na osobnú loď spoločnosti,- "určený orgán" znamená príslušný orgán členského štátu, zodpovedný za pátranie a záchranu, alebo za výkon ďalších prác po nehode,- "morská míľa" je 1852 metrov,- "chránená námorná oblasť" znamená oblasť mora chránenú od účinkov šíreho mora, v ktorej loď sa nikdy nenachádza viac než šesť míľ od miesta útočišťa, a v ktorej môžu stroskotané osoby vystúpiť na zem a môže byť zabezpečené pátranie a záchrana,- "pravidelná doprava" znamená sled plavieb lode prevádzkovanej tak, aby mohla vykonávať prepravu medzi rovnakými dvoma alebo viacerými prístavmi, buď:a) podľa uverejneného cestovného poriadku, alebob) pravidelné alebo časté tak, že predstavujú systematickú zrejmú postupnosť,- "tretí štát" znamená každý štát, ktorý nie je členským štátom.Článok 3Táto smernica sa vzťahuje na osobné lode s výnimkou:- vojnových lodí alebo vojenských transportných lodí a- rekreačných plavidiel, pokiaľ nemajú posádku a neprepravujú na komerčný účel viac než dvanásť osôb.Článok 41. Všetky osoby na palube osobnej lode, ktorá opúšťa prístav nachádzajúci sa v členskom štáte budú pred odchodom osobnej lode spočítané.2. Pred odchodom osobnej lode sa počet cestujúcich na palube oznámi kapitánovi osobnej lode a registrátorovi cestujúcich spoločnosti alebo pobrežnému systému spoločnosti, ktorý vykonáva rovnaké funkcie.Článok 51. U všetkých osobných lodí opúšťajúcich prístav nachádzajúci sa v členskom štáte, ktoré podnikajú plavbu viac než dvadsať míľ od miesta odchodu sa zaznamenajú nasledovné informácie:- priezviská osôb na palube,- ich krstné mená alebo iniciály,- ich pohlavie,- veková skupina (dospelý, dieťa alebo malé dieťa), do ktorej každá osoba patrí, alebo vek, alebo dátum narodenia,- podľa želania cestujúcich, informácie týkajúce sa potreby zvláštnej starostlivosti alebo pomoci v núdzových situáciách.2. Tieto informácie sa zhromaždia pred odchodom a oznámia sa najneskôr tridsať minút pred odchodom osobnej lode registrátorovi cestujúcich spoločnosti alebo pobrežnému systému spoločnosti, ktorý vykonáva rovnaké funkcie.Článok 61. Každý členský štát musí, vzhľadom na každú osobnú loď, ktorá pláva pod jeho vlajkou, odchádza z prístavu nachádzajúceho sa mimo spoločenstva a pláva do prístavu nachádzajúceho sa v spoločenstve, vyžadovať od spoločnosti, aby poskytla informácie špecifikované v článkoch 4 ods. 1 a 5 ods. 1 podľa požiadaviek článkov 4 ods. 2 a 5 ods. 2.2. Každý členský štát musí, vzhľadom na každú osobnú loď, ktorá pláva pod vlajkou tretieho štátu, odchádza z prístavu nachádzajúceho sa mimo spoločenstva a pláva do prístavu nachádzajúceho sa v spoločenstve, vyžadovať od spoločnosti zber a uchovávanie informácií špecifikovaných v článkoch 4 ods. 1 a 5 ods. 1 takým spôsobom, aby boli dostupné príslušným orgánom pri pátraní a záchrane a v ďalších prácach po nehode.3. Keď členský štát podľa príslušných ustanovení Dohovoru SOLAS udelí výnimku alebo odchýlku týkajúcu sa informácií o cestujúcich na lodiach plávajúcich pod jeho vlajkou do prístavu nachádzajúceho sa v spoločenstve z prístavu nachádzajúceho sa mimo spoločenstva, môže tak urobiť len za podmienok stanovených v tejto smernici pre výnimky alebo odchýlky.Článok 7Pred odchodom osobnej lode z prístavu nachádzajúceho sa v členskom štáte jej kapitán zabezpečí, aby počet osôb na palube nepresiahol počet osôb, ktorý smie loď prepravovať.Článok 8Každá spoločnosť zodpovedná za prevádzku osobnej lode tam, kde sa to vyžaduje podľa článkov 4 a 5:- vytvorí systém registrácie informácií o cestujúcich. Systém musí spĺňať kritériá uvedené v článku 11,- určiť registrátora cestujúcich zodpovedného za uchovávanie a prenos týchto informácií v prípade núdze alebo pri ďalších prácach po nehode.Spoločnosť zabezpečí, aby informácie vyžadované touto smernicou boli kedykoľvek použiteľné na odovzdanie určenému úradu zodpovednému za pátranie a záchranu alebo za ďalšie práce po nehode.Osobné údaje zozbierané podľa článku 5 sa nesmú uchovávať dlhšie než je potrebné na účely tejto smernice.Spoločnosť zabezpečí, aby informácie týkajúce sa osôb, ktoré vyhlásili, že potrebujú zvláštnu starostlivosť alebo pomoc v núdzových situáciách, boli príslušne zaznamenané a oznámené kapitánovi pred odchodom osobnej lode.Článok 91. Členský štát, z ktorého prístavu osobná loď odchádza, môže znížiť dvadsať míľovú hranicu stanovenú v článku 5.Každé rozhodnutie znižujúce túto hranicu u ciest medzi dvoma prístavmi v rôznych členských štátoch, prijmú spoločne tieto dva členské štáty.2. a) Pri vykonávaní článku 4 ods. 1 môže Talianska republika u pravidelnej dopravy cez Messinskú úžinu, prijať opatrenia o sčítavaní osôb prepravovaných na palube osobnej lode prepravujúcej železničné osobné vagóny a cestné vozidlá, na základe aximálneho počtu cestujúcich, ktorý je povolené prepravovať železničnými vagónmi a všetkými ostatnými vozidlami na palube, ak sa osoby nemôžu z prevádzkových dôvodov individuálne spočítať. Uplatňovanie tohto ustanovenia sa obmedzí na obdobie štyroch rokov. O každom predĺžení tohto obdobia sa rozhodne podľa odseku 3 na základe získaných skúseností.b) Členský štát, z ktorého prístavu osobná loď odchádza, môže vyňať osobnú loď zabezpečujúcu pravidelnú dopravu, trvajúcu menej než jednu hodinu medzi zastávkami v prístave a vykonávanú výhradne v chránených námorných oblastiach, z povinností stanovených článkom 4 ods. 2, týkajúcich sa oznamovania počtu cestujúcich na palube registrátorovi cestujúcich alebo pobrežnému systému spoločnosti, ktorý vykonáva rovnaké funkcie.c) Členský štát môže vyňať osobné lode plávajúce medzi dvoma prístavmi alebo z a do rovnakého prístavu bez medzizastávok výhradne v chránených námorných oblastiach, z povinností stanovených článkom 5.3. Za okolností uvedených v odseku 2, sa použije nasledovný postup:a) členský štát bez zbytočného odkladu oznámi Komisii svoje rozhodnutie o udelení výnimky alebo odchýlky z príslušných ustanovení článkov 4 a 5, s uvedením dostatočných dôvodov;b) ak v priebehu šiestich mesiacov od takého oznámenia Komisia usúdi, že rozhodnutie nie je dôvodné alebo by mohlo mať nepriaznivý vplyv na hospodársku súťaž, môže konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 13, požiadať členský štát o zmenu a doplnenie alebo zrušenie rozhodnutia.4. U pravidelnej dopravy v oblastiach, kde ročná pravdepodobnosť, že výška vĺn presiahne dva metre, je menej ako 10 %, a- ak plavba nepresiahne tridsať míľ od miesta odchodu alebo- keď prvoradým účelom prepravy je zabezpečenie obvyklého pravidelného spojenia s odľahlými oblasťami,členský štát, z ktorého prístavu vypláva loď na vnútroštátnu plavbu, alebo dva členské štáty medzi ktorých prístavmi osobná loď pláva, môžu požiadať Komisiu, ak považujú, že pre spoločnosti je neuskutočniteľné zaznamenávať informácie špecifikované v článku 5 ods. 1, o čiastočnú alebo úplnú odchýlku z tejto požiadavky.V tomto zmysle sa musí poskytnúť dôkaz o takej neuskutočniteľnosti. Okrem toho sa musí preukázať, že v oblasti kde také lode plávajú, je zabezpečená pobrežná navigačná služba a spoľahlivá predpoveď počasia, a že sú k dispozícii dostatočné pátracie a záchranné zariadenia. Odchýlky udelené podľa tohto odseku, nesmú mať nepriaznivý vplyv na hospodársku súťaž.Rozhodnutie sa prijme v súlade s postupom stanoveným v článku 13.5. Členský štát nesmie podľa ustanovení tejto smernice, udeliť výnimku alebo odchylku pre ktorúkoľvek osobnú loď plávajúcu z jeho prístavov a pod vlajkou tretieho štátu, ktorý je zmluvnou stranou Dohovoru SOLAS, ktorá podľa príslušných ustanovení SOLAS nesúhlasí s uplatňovaním takýchto výnimiek.Článok 10Registračné systémy vytvorené podľa článku 8, musia schváliť členské štáty.Členské štáty vykonajú náhodné kontroly riadneho fungovania registračných systémov vytvorených podľa tejto smernice na ich území.Každý členský štát určí orgán, ktorému spoločnosti uvedené v článku 8, oznámia informácie požadované touto smernicou.Článok 111. Na účely tejto smernice musia registračné systémy spĺňať nasledovné funkčné kritériá:i) čitateľnosť:požadované údaje musia byť vo formáte, ktorý je ľahko čitateľný;ii) dostupnosť:požadované údaje musia byť ľahko dostupné pre určené orgány, pre ktoré sú informácie obsiahnuté v systéme dôležité;iii) uľahčenie:systém musí byť koncipovaný tak, že nesmie spôsobiť meškanie nastupujúcich a/alebo vystupujúcich cestujúcich;iv) bezpečnosť:údaje musia byť primerane chránené proti náhodnému alebo neoprávnenému zničeniu alebo strate a neoprávnenej zmene, prezradeniu alebo prístupu.2. Na tých istých alebo podobných trasách je potrebné zabrániť existencii viacerých systémov.Článok 12Bez toho aby bolo dotknuté uplatňovanie postupov zmeny a doplnenia Dohovoru SOLAS, sa môže táto smernica meniť a dopĺňať podľa postupu stanoveného v článku 13, aby sa na účely tejto smernice a bez rozšírenia rozsahu jej platnosti, zabezpečilo uplatňovanie následných zmien a doplnení Dohovoru SOLAS, ktoré sa týkajú registračných systémov a ktoré nadobudli účinnosť po prijatí tejto smernice.Článok 13Komisii pomáha výbor založený podľa článku 12 ods. 1 smernice 93/75/EHS. Výbor bude konať podľa postupu stanovenému v odsekoch 2 a 3 uvedeného článku.Článok 14Členské štáty stanovia systémy sankcií za porušenie ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov prijatých podľa tejto smernice a prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie uplatňovania takýchto sankcií. Takéto sankcie majú byť účinné, primerané a odradzujúce.Článok 151. Členské štáty do 1. januára 1999 uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Bezodkladne o tom informujú Komisiu. Článok 5 sa bude uplatňovať najdlhšie do 1. januára 2000.2. Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.3. Členské štáty oznámia Komisii znenia hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice. Komisia o tom bude informovať ostatné členské štáty.Článok 16Táto smernica nadobudne účinnosť 20. deň po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 17Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Luxemburgu 18. júna 1998Za RadupredsedaG. Strang[1] Ú. v. ES C 31, 31.1.1997, s. 5, a Ú. v. ES C 275, 11.9.1997, s. 7.[2] Ú. v. ES C 206, 7.7.1997, s. 111.[3] Stanovisko Európskeho parlamentu z 29. mája 1997 (Ú. v. ES C 138, 16.6.1998, s. 31), spoločná pozícia Rady z 11. decembra 1997 (Ú. v. ES C 23, 23.1.1998, s. 17) a rozhodnutie Európskeho parlamentu z 11. marca 1998 (Ú. v. ES C 104, 6.4.1998).[4] Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.[5] Ú. v. ES L 247, 5.10.1993, s. 19.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutie Komisie 2003/39/ES z 15. mája 2003, ktorým sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/414/EHS s cieľom zaradiť propineb a propyzamid ako aktívne látkyText s významom pre EHP

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32003L0039

Úradný vestník L 124 , 20/05/2003 S. 0030 - 0032

		Rozhodnutie Komisie 2003/39/ESz 15. mája 2003,ktorým sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/414/EHS s cieľom zaradiť propineb a propyzamid ako aktívne látky(Text s významom pre EHP)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady 91/414/EHS z 15. júla 1991 týkajúcu sa uvedenia na trh výrobkov na ochranu rastlín [1], naposledy zmenenú a doplnenú smernicou Komisie 2003/31/ES [2] a najmä na jej článok 6 ods. 1,keďže:(1) nariadenie Komisie (EHS) č. 3600/92 z 11. decembra 1992 ustanovujúce podrobné pravidlá pre implementáciu prvého stupňa pracovného programu uvedeného v článku 8 ods. 2 smernice Rady 91/414/EHS týkajúcej sa uvedenia na trh výrobkov na ochranu rastlín [3], naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2266/2000 [4], stanovuje zoznam aktívnych látok, ktoré sa majú posúdiť na účely ich prípadného zaradenia do prílohy I smernice 91/414/EHS. Tento zoznam zahŕňa propineb a propyzamid;(2) u týchto aktívnych látok boli hodnotené vplyvy na ľudský organizmus a životné prostredie v súlade s ustanoveniami uvedenými v nariadení (EHS) č. 3600/92 pre rad použití navrhnutých oznamovateľmi; v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 933/94 z 27. apríla 1994 ustanovujúcim aktívne látky výrobkov na ochranu rastlín a určujúcim spravodajský členský štát pre uplatňovanie nariadenia Komisie (EHS) č. 3600/92 [5], naposledy zmeneným a doplneným nariadením (ES) č. 2230/95 [6], boli určené tieto spravodajské členské štáty, ktoré následne predložili príslušné hodnotiace správy a odporúčania Komisii podľa článku 7 ods. 1 písm. c) nariadenia (EHS) č. 3600/92: pre propineb: spravodajský členský štát Taliansko, všetky príslušné informácie boli predložené 17. júla 1996; pre propyzamid: spravodajský členský štát Švédsko, všetky príslušné informácie boli predložené 19. mája 1998;(3) tieto hodnotiace správy skontrolovali členské štáty a Komisia v rámci Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat;(4) v súlade s článkom 6 ods. 4 smernice 91/414/EHS a vzhľadom na prípadné nepriaznivé rozhodnutie pre propineb Komisia zorganizovala 4. decembra 1997 tripartitné stretnutie s hlavným predkladateľom údajov a spravodajským členským štátom; hlavný predkladateľ údajov poskytol ďalšie údaje, aby uspokojil počiatočné obavy;(5) posudky všetkých aktívnych látok boli ukončené 26. februára 2003 vo forme revíznych správ Komisie pre propineb a propyzamid;(6) posudok na propyzamid neodhalil žiadne otvorené otázky alebo obavy, ktoré by si vyžadovali konzultáciu Vedeckého výboru pre rastliny;(7) správa o propinebe a ďalšie informácie boli tiež predložené Vedeckému výboru pre rastliny na samostatnú konzultáciu; vedecký výbor bol požiadaný, aby pripomienkoval hodnotenie dlhodobého vystavenia vtákov a vhodný model živočíchov, ktorý sa má použiť na odvodenie prijateľného denného príjmu (ADI) a prijateľnej úrovne vystavenia operátora (AOEL); vo svojom stanovisku [7] výbor určil niekoľko hľadísk, v ktorých sa riziká propinebu pre vtákov a propinebu a metabolitu PTU pre voľne žijúce cicavce dostatočne neprejednali a tiež naznačil spôsoby zlepšenia odhadu rizika; naviac výbor zdôraznil potrebu jasného vyjadrenia a oprávnenia všetkých konečných ustanovení, údajov, predpokladov a princípov použitých na odhad rizika; výbor sa rozhodol, že potkan je vhodný druh na odvodenie ADI a AOEL; odporúčania vedeckého výboru sa vzali do úvahy počas nasledujúcej revízie a v tejto smernici a v revíznej správe; po následnom doručení chýbajúcich informácií hlavným spravodajcom a zhodnotení spravodajským členským štátom sa členské štáty dohodli, že riziko pre vtáky a voľne žijúce cicavce je prijateľné, ak sa uplatnia vhodné opatrenia znižujúce riziko;(8) pri rôznych uskutočnených skúškach sa zistilo, že výrobky na ochranu rastlín, ktoré obsahujú propineb alebo propyzamid môžu podľa očakávania vo všeobecnosti vyhovieť požiadavkám ustanoveným v článku 5 ods. 1 písm. a) a b) a článku 5 ods. 3 smernice 91/414/EHS, najmä pokiaľ ide o použitia, ktoré sa skúmali a boli podrobne rozobrané v revíznej správe Komisie; preto je vhodné zahrnúť tieto aktívne látky do prílohy I, aby sa zabezpečilo, že vo všetkých členských štátoch sa budú udeľovať povolenia pre výrobky na ochranu rastlín, ktoré obsahujú túto aktívnu látku v súlade s ustanoveniami tejto smernice;(9) revízna správa Komisie sa vyžaduje kvôli správnej implementácii niekoľkých častí jednotných pravidiel, stanovených v smernici 91/414/EHS, členskými štátmi; preto je vhodné stanoviť, aby dokončená revízna správa, okrem dôverných informácií, bola členskými štátmi daná k dispozícii na konzultáciu každej zainteresovanej strane;(10) pred zaradením aktívnej látky do prílohy I by mal uplynúť primeraný čas, aby sa mohli členské štáty a zainteresované strany pripraviť na to, aby mohli splniť nové požiadavky vyplývajúce z tohto zaradenia;(11) po zaradení by mali mať členské štáty primeraný čas na uplatnenie ustanovení smernice 91/414/EHS pokiaľ ide o výrobky na ochranu rastlín, ktoré obsahujú propineb alebo propyzamid a najmä na kontrolu existujúcich povolení, aby sa zabezpečilo, že sa splnia podmienky týkajúce sa týchto aktívnych látok určených v prílohe I smernice 91/414/EHS; dlhšie časové obdobie by sa malo poskytnúť na predloženie a zhodnotenie zväzku dokumentácie každého výrobku na ochranu rastlín v súlade s jednotnými pravidlami ustanovenými v smernici 91/414/EHS;(12) preto je vhodné podľa toho zmeniť a doplniť smernicu 91/414/EHS;(13) opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Príloha I smernice 91/414/EHS sa mení a dopĺňa ako je ustanovené v prílohe k tejto smernici.Článok 2Členské štáty uvedú do účinnosti a uverejnia najneskôr do 30. septembra 2004 zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Tieto ustanovenia sa budú uplatňovať od 1. októbra 2004.Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.Článok 31. Členské štáty zrevidujú povolenie každého výrobku na ochranu rastlín, ktorý obsahuje propineb alebo propyzamid, aby zabezpečili splnenie podmienok týkajúcich sa tých aktívnych látok, ktoré sú uvedené v prílohe I smernice 91/414/EHS. Tam kde je to potrebné, a to najneskôr do 30. septembra 2004, zmenia a doplnia alebo stiahnu povolenie.2. Členské štáty prehodnotia každý povolený výrobok na ochranu rastlín, ktorý obsahuje propineb alebo propyzamid buď ako jedinú aktívnu látku, alebo ako jednu z viacerých aktívnych látok, ktoré boli všetky uvedené v prílohe I smernice 91/414/EHS najneskôr do 31. marca 2004 v súlade s jednotnými pravidlami ustanovenými v prílohe VI smernice 91/414/EHS na základe materiálu, ktorý vyhovuje požiadavkám prílohy III tejto smernice. Na základe tohto hodnotenia určia, či tento výrobok vyhovuje podmienkam stanoveným v článku 4 ods. 1 písm. b), c), d) a e) smernice 91/414/EHS. Tam, kde je to potrebné, a to najneskôr do 31. marca 2008, zmenia a doplnia alebo zrušia povolenie.Článok 4Táto smernica nadobúda účinnosť 1. apríla 2004.Článok 5Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 15. mája 2003Za KomisiuDavid Byrnečlen Komisie[1] Ú. v. ES L 230, 19.8.1991, s. 1.[2] Ú. v. ES L 101, 23.4.2003, s. 3.[3] Ú. v. ES L 366, 15.12.1992, s. 10.[4] Ú. v. ES L 259, 13.10.2000, s. 27.[5] Ú. v. ES L 107, 28.4.1994, s. 8.[6] Ú. v. ES L 225, 22.9.1995, s. 1.[7] Stanovisko Vedeckého výboru pre rastliny o špecifických otázkach Komisie vzťahujúcich sa na hodnotenie propinebu v kontexte smernice Rady 91/414/EHS (SCP/PROPINEB/002 final prijaté 8. novembra 2001).--------------------------------------------------PRÍLOHATieto údaje sa pridávajú na konci tabuľky v prílohe I smernice 91/414/ES"Číslo | Bežný názov, identifikačné čísla | Názov IUPAC | Čistota | Nadobudnutie účinnosti | Uplynutie doby zaradenia | Špecifické ustanovenia |54 | Propineb č. CAS: 12071-83-9 | Polymerický zinok 1,2-propylenebis (ditiokarbamát) | technická aktívna látka by mala vyhovovať špecifikácii FAO | 1. apríl 2004 | 31. marec 2014 | Môžu byť povolené len použitia ako fungicídy Pri implementácii jednotných pravidiel prílohy VI sa vezmú do úvahy závery revíznej správy o propinebe a najmä doplnkov I a II k nej, ako boli odsúhlasené v Stálom výbore pre potravinový reťazec a zdravie zvierat 26. februára 2003. V tomto súhrnnom hodnotení: by mali členské štáty venovať zvláštnu pozornosť možnosti znečistenia spodnej vody, keď sa aktívna látka aplikuje v oblastiach s náchylnými pôdami a/alebo extrémnymi klimatickými podmienkamiby mali členské štáty venovať zvláštnu pozornosť ochrane drobných cicavcov, vodných organizmov a necieľových článkonožcov. Podmienky schvaľovania by mali zahŕňať opatrenia na zníženie rizika tam, kde je to potrebnéčlenské štáty by mali sledovať situáciu akútneho vystavenia v strave konzumentov vzhľadom na budúce revízie maximálnych hladín rezíduí |55 | Propyzamid č. CAS: 23950-58-5 | 3,5-dichloro-N-(1,1-dimetyl-prop-2-ynyl)benzamid | 920 g/kg | 1. apríl 2004 | 31. marec 2014 | Môžu byť povolené len použitia ako herbicídy Pri implementácii jednotných pravidiel prílohy VI sa vezmú do úvahy závery revíznej správy o propyzamide a najmä doplnky I a II k nej, ako boli odsúhlasené v Stálom výbore pre potravinový reťazec a zdravie zvierat 26. februára 2003. V tomto súhrnnom hodnotení členské štáty: musia venovať zvláštnu pozornosť ochrane prevádzkovateľov a musia zabezpečiť, aby podmienky schvaľovania zahŕňali opatrenia na zníženie rizika tam, kde je to potrebnémusia venovať zvláštnu pozornosť ochrane vtákov a voľne žijúcich cicavcov, najmä ak je látka aplikovaná v období párenia. Podmienky schvaľovania by mali zahŕňať opatrenia na zníženie rizika tam, kde je to potrebné |--------------------------------------------------