title: Smernica Rady 2008/120/ES z  18. decembra 2008 , ktorou sa stanovujú minimálne normy na ochranu ošípaných (kodifikované znenie)

text:
               18.2.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 47/5

      SMERNICA RADY 2008/120/ES
   z 18. decembra 2008,
   ktorou sa stanovujú minimálne normy na ochranu ošípaných
   (kodifikované znenie)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 37,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),
   keďže:

               (1)

               Smernica Rady 91/630/EHS z 19. novembra 1991, ktorou sa stanovujú minimálne normy na ochranu ošípaných (2), bola podstatným spôsobom opakovane (3) zmenená a doplnená. V záujme jasnosti a prehľadnosti by sa mala táto smernica kodifikovať.

               (2)

               Väčšina členských štátov ratifikovala Európsky dohovor o ochrane zvierat chovaných na hospodárske účely. Spoločenstvo tiež schválilo tento dohovor rozhodnutím Rady 78/923/EHS (4).

               (3)

               Smernica Rady 98/58/ES z 20. júla 1998 o ochrane zvierat chovaných na hospodárske účely (5) obsahuje ustanovenia Spoločenstva, ktoré sa vzťahujú na všetky poľnohospodárske zvieratá v súvislosti s požiadavkami na stavbu maštalí, izolácie, kúrenia a ventilácie, zariadenia na kontrolu a inšpekcie dobytka. Je preto potrebné zaoberať sa týmito záležitosťami v tejto smernici, pričom je potrebné stanoviť podrobnejšie požiadavky.

               (4)

               Ošípané sú, ako živé zvieratá, zahrnuté do zoznamu produktov stanovených v prílohe I k zmluve.

               (5)

               Chov ošípaných je neoddeliteľnou súčasťou poľnohospodárstva. Predstavuje zdroj príjmu pre časť obyvateľstva, ktoré sa zaoberá poľnohospodárstvom.

               (6)

               Rozdiely, ktoré môžu deformovať konkurenčné podmienky, prekážajú hladkému chodu organizácie spoločného trhu s ošípanými a produktmi z ošípaných.

               (7)

               Existuje potreba stanoviť spoločné minimálne normy na ochranu ošípaných chovaných na odchov a výkrm, aby sa zabezpečil racionálny rozvoj produkcie.

               (8)

               Ošípané by mali mať prospech z prostredia, ktoré bude zodpovedať ich potrebám na pohyb a zvedavé správanie. Prosperita ošípaných sa stáva pri silne obmedzenom priestore pochybná.

               (9)

               V prípade, že sa ošípané chovajú v skupinách, mali by sa podniknúť vhodné chovné opatrenia na ich ochranu a na zvýšenie ich prosperity.

               (10)

               Ak majú prasnice slobodu pohybu a kompletné životné prostredie, uprednostňujú sociálny kontakt s ostatnými ošípanými. Preto by sa mal zakázať nepretržitý chov prasníc v obmedzenom priestore.

               (11)

               Kupírovanie chvostov, skracovanie zubov a pilovanie zubov spôsobujú ošípaným okamžitú i dlhšie trvajúcu bolesť. Kastrácia môže spôsobiť dlhšie trvajúcu bolesť, ktorá sa zhoršuje, ak dochádza k roztrhnutiu tkanív. Tieto praktiky sú preto pre prosperitu zvierat škodlivé, najmä ak ich vykonávajú neskúsené a neschopné osoby. Preto by sa mali stanoviť pravidlá, ktoré zabezpečia lepšiu prax.

               (12)

               Mala by sa zachovať rovnováha medzi rôznymi aspektmi, ako je prosperita, zdravie, hospodárske a sociálne úvahy, ako aj dosah na životné prostredie, ktoré je potrebné brať do úvahy.

               (13)

               Je potrebné, aby štátne služby, výrobcovia, spotrebitelia a iní boli informovaní o pokroku v tejto oblasti. Komisia by preto mala na základe stanoviska Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín aktívne uskutočňovať vedecký výskum najlepších systémov odchovu ošípaných z hľadiska ochrany ošípaných. Ustanovenie by sa z toho dôvodu malo vypracovať na prechodné obdobie, aby Komisia mohla úspešne zavŕšiť svoju úlohu.

               (14)

               Opatrenia potrebné na vykonávanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (6).

               (15)

               Táto smernica by sa nemala dotýkať povinností členských štátov týkajúcich sa lehôt na transpozíciu tých smerníc do vnútroštátneho práva, ktoré sú uvedené v prílohe II časti B,

         PRIJALA TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Táto smernica stanovuje minimálne kritériá na ochranu ošípaných určených na odchov a výkrm.
   Článok 2
   Na účely tejto smernice platia tieto vymedzenia pojmov:

               1.

               „ošípaná“ je zviera ľubovoľného veku, ktoré patrí k druhu ošípaných a ktoré sa chová na plemeno alebo na výkrm;

               2.

               „kanec“ je samec ošípanej po období dospievania určený na plemeno;

               3.

               „prasnica prvôstka“ je samica ošípanej po období dospievania pred prasením;

               4.

               „prasnica“ je samica ošípanej po prvom oprasení;

               5.

               „prasná prasnica“ je samica ošípanej medzi perinatálnym obdobím a odstavom prasiatok;

               6.

               „zasušená prasná prasnica“ je prasnica medzi odstavom prasiatok a perinatálnym obdobím;

               7.

               „ciciak“ je ošípaná od narodenia po odstav;

               8.

               „odstavča“ je ošípaná od odstavu do desiatich týždňov života;

               9.

               „chovná ošípaná“ je ošípaná od veku desiatich týždňov do zabitia alebo do pripustenia;

               10.

               „zodpovedný orgán“ je kompetentný úrad v zmysle článku 2 ods. 6 smernice Rady 90/425/EHS z 26. júna 1990 týkajúcej sa veterinárnych a zootechnických kontrol uplatňovaných v obchode vnútri Spoločenstva s určitými živými zvieratami a výrobkami s ohľadom na vytvorenie vnútorného trhu (7).

         Článok 3
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby všetky chovy spĺňali nasledujúce požiadavky:

               a)

               voľný podlažný priestor, ktorý je k dispozícii každému odstavčaťu alebo chovnej ošípanej chovanej v skupine okrem pripustených prasničiek a prasníc, musí byť aspoň:

                           Živá hmotnosť (kg)

                           m2

                           do 10

                           0,15

                           od 10 do 20

                           0,20

                           od 20 do 30

                           0,30

                           od 30 do 50

                           0,40

                           od 50 do 85

                           0,55

                           od 85 do 110

                           0,65

                           viac ako 110

                           1,00

               b)

               celková voľná podlažná plocha, ktorú má k dispozícii každá pripustená prasnička a každá prasnica, pokiaľ sa prasničky a prasnice chovajú v skupinách, musí byť aspoň 1,64 m2 a 2,25 m2. Ak sa tieto zvieratá chovajú v skupinách menších ako šesť kusov, musí sa zväčšiť voľná podlažná plocha o 10 %. Ak sa tieto zvieratá chovajú v skupinách po 40 alebo viac kusov, môže sa voľná podlažná plocha zmenšiť o 10 %.

         2.   Členské štáty zabezpečia, aby povrch podláh spĺňal tieto požiadavky:

               a)

               pri prasničkách a prasných ošípaných: časť plochy požadovanej v odseku 1 písm. b), rovnajúca sa aspoň 0,95 m2 pre jednu prasničku a aspoň 1,3 m2 pre prasnicu, musí byť súvislá pevná podlaha, z ktorej možno maximálne 15 % ponechať na odtokové otvory;

               b)

               v prípade použitia betónových roštových podláh pre ošípané chované v skupinách:

                           i)

                           musí byť maximálna šírka otvorov:

                                       —

                                       11 mm pre ciciaky,

                                       —

                                       14 mm pre odstavčatá,

                                       —

                                       18 mm pre chovné ošípané,

                                       —

                                       20 mm pre pripustené prasničky a prasnice;

                           ii)

                           minimálna šírka roštov musí byť:

                                       —

                                       50 mm pre ciciaky a odstavčatá a

                                       —

                                       80 mm pre chovné ošípané, pripustené prasničky a prasnice.

         3.   Členské štáty zabezpečia, aby konštrukcia chovných priestorov, ale aj prestavba na také chovné priestory, v ktorých sa prasnice a prasničky uväzujú, bola zakázaná. Od 1. januára 2006 bude zakázané uväzovanie prasníc a prasničiek.
   4.   Členské štáty zabezpečia, aby sa prasnice a prasničky chovali v skupinách počas obdobia, ktoré sa začína štyri týždne po krytí do jedného týždňa pred očakávaným časom vrhu. Ohrada, v ktorej sa skupina chová, musí mať strany dlhšie ako 2,8 m. Pri počte menej ako šesť kusov chovaných v skupine musí mať ohrada, v ktorej sa skupina chová, strany dlhšie ako 2,4 m.
   Ako výnimku z ustanovení prvého pododseku možno prasnice a prasničky chované v chovoch s menej ako 10 prasníc držať individuálne počas obdobia uvedeného v danom pododseku, ak sa môžu vo svojich boxoch ľahko otáčať.
   5.   Členské štáty zabezpečia, aby bez toho, aby boli dotknuté požiadavky stanovené v prílohe I, prasnice a prasničky mali stály prístup k manipulovateľnému materiálu, ktorý spĺňa aspoň základné požiadavky tejto prílohy.
   6.   Členské štáty zabezpečia, aby prasnice a prasničky chované v skupinách boli kŕmené systémom, ktorý zabezpečí, že každý kus získa dostatok potravy aj pri konkurencii pri kŕmení.
   7.   Členské štáty zabezpečia, aby všetky prasné ošípané a prasničky dostali dostatočné množstvo objemového a vysokoenergetického krmiva alebo krmiva s vysokým obsahom vlákniny, aby sa uspokojil ich hlad a potreba prežúvať.
   8.   Členské štáty zabezpečia, aby sa ošípané, ktoré sa musia chovať v skupinách, ktoré sú zvlášť agresívne, ktoré boli napadnuté inými ošípanými, ktoré sú choré alebo zranené, mohli dočasne chovať v individuálnych ohradách. V tomto prípade individuálna ohrada musí umožniť zvieraťu ľahké otáčanie, ak to nie je v rozpore so špecifickým príkazom veterinárneho lekára.
   9.   Ustanovenia stanovené v odseku 1 písm. b), odsekoch 2, 4, 5 a posledná veta odseku 8 sa uplatňujú na všetky nové alebo prestavané chovy alebo chovy, ktoré sa uvedú prvý raz do prevádzky po 1. januári 2003. Od 1. januára 2013 sa budú tieto ustanovenia vzťahovať na všetky chovy.
   Ustanovenia uvedené v odseku 4 prvom pododseku sa neuplatňujú na chovy menšie ako desať prasníc.
   Článok 4
   Členské štáty zabezpečia, aby podmienky pre chovné ošípané spĺňali všeobecné požiadavky stanovené v prílohe I.
   Článok 5
   Ustanovenia prílohy I sa môžu zmeniť a doplniť v súlade s postupom uvedeným v článku 11 ods. 2 v nadväznosti na dosiahnutý vedecký pokrok.
   Článok 6
   Členské štáty zabezpečia, aby:

               a)

               každá osoba, ktorá zamestnáva osoby ošetrujúce ošípané, zabezpečila, aby osoba, ktorá ošetruje zvieratá, dostala inštrukcie a pokyny o základných ustanoveniach článku 3 a prílohy I;

               b)

               boli k dispozícii vhodné školiace kurzy. Tieto kurzy sa musia zvlášť sústrediť na aspekty prosperity zvierat.

         Článok 7
   1.   Ak je to možné, Komisia predloží pred 1. januárom 2005, ale v každom prípade do 1. júla 2005, Rade správu pripravenú na základe stanoviska Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín. Správa musí zohľadňovať socioekonomické a sanitárne dôsledky, účinky na životné prostredie a rôzne klimatické podmienky. Musí zohľadňovať vývoj techník a systémov produkcie ošípaných a spracovania mäsa, ktoré by mohli znížiť potrebu využívania chirurgickej kastrácie. V prípade potreby musia byť k správe priložené návrhy právnych predpisov o účinkoch rôznych priestorov a typov podláh, ktoré možno uplatniť pri prosperite odstavčiat a chovných ošípaných.
   2.   Najneskôr 1. januára 2008 Komisia predloží Rade správu pripravenú na základe stanoviska Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín.
   Správa zahŕňa najmä:

               a)

               účinky hustoty obsadenia vrátane veľkosti skupín a metódy zoskupovania zvierat v rôznych systémoch chovu pre prosperitu a zdravie ošípaných;

               b)

               dosah projektu maštale a rôznych typov podláh na ochranu a zdravie zvierat, pričom sa zohľadnia rôzne klimatické podmienky;

               c)

               rizikové faktory spojené s ohryzovaním chvostov a odporúčania na zníženie potreby kupírovania chvostov;

               d)

               ďalší vývoj systémového ustajnenia pre prasné ošípané, pričom zohľadní patologické, zootechnické, fyziologické a ekologické hľadiská rôznych systémov a dosah na ich zdravie a životné prostredie a dosah rôznych klimatických podmienok;

               e)

               určenie priestorových požiadaviek vrátane krycieho priestoru pre individuálne ustajnené dospelé chovné kance;

               f)

               ďalší vývoj voľného ustajňovacieho systému pre pripustené prasnice a pre rodiace prasnice, ktoré uspokojujú potreby prasnice bez toho, aby ohrozovali život ciciakov;

               g)

               postoje spotrebiteľov a ich správanie v súvislosti s bravčovým mäsom v prípade rôznych úrovní zlepšení týkajúcich sa prosperity zvierat;

               h)

               socioekonomické súvislosti rôznych systémov chovu ošípaných a ich účinky na hospodárskych partnerov Spoločenstva.

         Správa môže byť v prípade potreby doplnená príslušnými legislatívnymi návrhmi.
   Článok 8
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby bol za vykonávanie kontrol zodpovedný kompetentný orgán, ktorý preverí, či sa plnia ustanovenia tejto smernice.
   Tieto kontroly, ktoré sa môžu vykonávať pri príležitosti kontrol uskutočňovaných na iné účely, každý rok zahŕňajú štatisticky reprezentatívnu vzorku rôznych systémov odchovu v každom členskom štáte.
   2.   V súlade s postupom uvedeným v článku 11 ods. 2 Komisia zostaví súbor pokynov, ktoré sa budú uplatňovať pri vykonávaní kontrol stanovených v odseku 1 tohto článku.
   3.   Každé dva roky, a to do posledného pracovného dňa v mesiaci apríli a prvý raz do 30. apríla 1996, členské štáty informujú Komisiu o výsledkoch kontrol, ktoré vykonali počas predchádzajúcich dvoch rokov v súlade s týmto článkom, vrátane počtu kontrol vykonaných v pomere k počtu podnikov na ich území.
   Článok 9
   Aby sa zvieratá, ktoré pochádzajú z tretej krajiny, mohli dovážať do Spoločenstva, musí ich sprevádzať osvedčenie vydané zodpovedným orgánom tejto krajiny, ktoré potvrdzuje, že sa s nimi zaobchádzalo aspoň tak ako so zvieratami, ktoré pochádzajú zo Spoločenstva, tak ako to stanovuje táto smernica.
   Článok 10
   Veterinárni odborníci Komisie môžu, ak to vyžaduje jednotné uplatnenie tejto smernice, vykonávať kontroly na mieste v spolupráci s kompetentnými orgánmi. Osoby, ktoré vykonávajú tieto kontroly, dodržiavajú osobitné hygienické opatrenia, aby sa vylúčilo akékoľvek riziko prenosu chorôb.
   Členský štát, na ktorého území sa kontrola má vykonať, poskytne odborníkom pri výkone ich povinností všetku potrebnú pomoc. Komisia informuje zodpovedný orgán príslušného členského štátu o výsledkoch kontrol.
   Zodpovedný orgán príslušného členského štátu prijme všetky opatrenia, ktoré môžu byť nutné vzhľadom na výsledky kontroly.
   V súvislosti so vzťahmi s tretími krajinami platia ustanovenia kapitoly III smernice Rady 91/496/EHS z 15. júla 1991 stanovujúcej princípy, ktoré sa týkajú organizácie veterinárnych kontrol zvierat vstupujúcich do Spoločenstva z tretích krajín (8).
   V súlade s postupom uvedeným v článku 11 ods. 2 sa prijmú všeobecné pravidlá, ktoré sa týkajú uplatnenia tohto článku.
   Článok 11
   1.   Komisii pomáha Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravie zvierat zriadený podľa článku 58 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín (9) (ďalej len „výbor“).
   2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES.
   Lehota stanovená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.
   Článok 12
   Členské štáty môžu v súlade so všeobecnými pravidlami zmluvy v rámci svojich území zachovávať alebo uplatňovať prísnejšie ustanovenia na ochranu ošípaných, ako sú ustanovenia tejto smernice. Informujú Komisiu o všetkých takých opatreniach.
   Článok 13
   Smernica 91/630/EHS zmenená a doplnená aktmi uvedenými v prílohe II časti A sa ruší bez vplyvu na povinnosti členských štátov týkajúce sa lehôt na transpozíciu tých smerníc do vnútroštátneho práva, ktoré sú uvedené v prílohe II časti B.
   Odkazy na zrušenú smernicu sa považujú za odkazy na túto smernicu a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe III.
   Článok 14
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 15
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Bruseli 18. decembra 2008

            Za Radu

            predseda

         M. BARNIER

      (1)  Ú. v. EÚ C 146 E, 12.6.2008, s. 78.

      (2)  Ú. v. ES L 340, 11.12.1991, s. 33.

      (3)  Pozri prílohu II časť A.

      (4)  Ú. v. ES L 323, 17.11.1978, s. 12.

      (5)  Ú. v. ES L 221, 8.8.1998, s. 23.

      (6)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

      (7)  Ú. v. ES L 224, 18.8.1990, s. 29.

      (8)  Ú. v. ES L 268, 24.9.1991, s. 56.

      (9)  Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1.

      PRÍLOHA I
      KAPITOLA I
      VŠEOBECNÉ PODMIENKY
      Okrem hlavných ustanovení prílohy k smernici 98/58/EC budú platiť tieto požiadavky:

                  1.

                  V časti budovy, kde sa chovajú ošípané, sa musí predchádzať nepretržitému hluku, ktorého hladina dosahuje 85 dBA. Treba sa vyhýbať nepretržitému alebo náhlemu hluku.

                  2.

                  Ošípané musia mať osvetlenie s intenzitou aspoň 40 luxov osem hodín denne.

                  3.

                  Ustajnenie ošípaných musí byť konštruované takým spôsobom, ktorý zvieratám umožní:

                              —

                              prístup k ležovisku, ktoré musí byť fyzicky pohodlné a spĺňať určité teplotné požiadavky, ako aj primerane odvodňované a čisté, a v ktorom môžu ležať všetky zvieratá naraz,

                              —

                              normálne odpočívať a vstávať,

                              —

                              vidieť na ostatné ošípané, týždeň pred očakávaným termínom oprasenia a počas prasenia sa musia prasnice a prasničky držať mimo dohľadu ostatných zvierat.

                  4.

                  Bez ohľadu na článok 3 ods. 5 musia mať ošípané vždy prístup k dostatočnému množstvu materiálu, ktorý im umožní skúmanie a manipulovanie, ako je slama, seno, drevo, piliny, hubový kompost, rašelina alebo ich zmes, ktorá neohrozuje zdravie zvierat.

                  5.

                  Podlahy musia byť hladké, ale nie šmykľavé, aby sa tak predišlo úrazom ošípaných. Musia byť navrhnuté, konštruované a udržiavané tak, aby ošípaným nespôsobovali úrazy ani utrpenie. Musia byť prispôsobené veľkosti a hmotnosti ošípaných, a ak nemajú podstielku, musia byť pevné, rovné a stabilné.

                  6.

                  Všetky ošípané sa musia kŕmiť najmenej raz denne. Ak sa ošípané kŕmia v skupinách a nie ad libitum alebo automatickým systémom, ktorý kŕmi zvieratá jednotlivo, každá ošípaná musí mať prístup ku krmivu v tom istom čase ako ostatné zvieratá v skupine.

                  7.

                  Všetky ošípané staršie ako dva týždne musia mať prístup k dostatočnému množstvu čerstvej vody.

                  8.

                  Všetky postupy, ktoré sú mienené ako zásahy na iné účely ako liečebné alebo diagnostické alebo na identifikáciu ošípaných v súlade s príslušnou legislatívou a spôsobujú poškodenie alebo stratu citlivých častí tela alebo zmenu štruktúry kostí, sú zakázané s týmito výnimkami:

                              —

                              jednotné odstraňovanie očných zubov ciciakov obrusovaním alebo odstrihávaním najneskôr v siedmom dni veku ciciakov, pričom zostane povrch hladký; kly kancov možno skrátiť v prípade potreby, aby sa tak predišlo zraneniam iných zvierat, alebo z bezpečnostných dôvodov,

                              —

                              kupírovanie časti chvosta,

                              —

                              kastrácia kancov inými prostriedkami, ako je trhanie tkaniva,

                              —

                              nosné krúžky iba v prípade, že sa zvieratá chovajú vo výbehu, a ak je to v súlade s vnútroštátnou legislatívou.

            Kupírovanie chvostov ani skracovanie očných zubov sa nesmie vykonávať ako súčasť bežnej praxe, ale iba v prípadoch, keď je dokázateľné, že dochádza k zraneniam bradaviek prasníc, uší alebo chvostov iných ošípaných. Pred vykonaním týchto zákrokov sa musia podniknúť iné opatrenia, ktoré zabránia hryzeniu chvostov alebo iným zlozvykom, pričom sa musí zohľadniť prostredie a hustota osídlenia. Z tohto dôvodu sa musia zmeniť nevhodné podmienky prostredia alebo systému chovu.
      Každý z opísaných postupov smie vykonávať len veterinárny lekár alebo školená osoba v zmysle článku 6, ktorá má skúsenosti vo výkone používanej techniky s vhodnými prostriedkami a v hygienických podmienkach. Kastráciu alebo skracovanie chvostov po uplynutí siedmeho dňa veku môže vykonávať len veterinárny lekár, pričom použije anestéziu a analgetiká.
      KAPITOLA II
      ŠPECIFICKÉ USTANOVENIA PRE RÔZNE KATEGÓRIE OŠÍPANÝCH
      A.   Kance
      Chovné oddelenia kancov musia byť umiestnené a konštruované tak, aby sa kance mohli otáčať, počuť, čuchať a vidieť ostatné ošípané. Dospelý kanec musí mať k dispozícii najmenej 6 m2 súvislej podlahovej plochy.
      Ak sa oddelenia používajú aj na prirodzené párenie, podlahová plocha, ktorú má dospelý kanec k dispozícii, musí mať rozlohu najmenej 10 m2 a v oddelení nesmú byť nijaké prekážky.
      B.   Prasnice a prasničky

                  1.

                  Podniknú sa opatrenia na zníženie agresie v skupinách.

                  2.

                  Prasné prasnice a prasničky musia byť v prípade potreby ošetrené proti vonkajším a vnútorným parazitom. Keď sa umiestnia do pôrodných klietok, musia sa prasné prasnice a prasničky dôkladne umyť.

                  3.

                  Týždeň pred predpokladaným časom prasenia musia prasnice a prasničky dostať dostatočné množstvo vhodného hniezdiaceho materiálu, pokiaľ to technicky neprekáža pri odvode kalu používanom na farme.

                  4.

                  Za prasnicou alebo prasničkou musí byť dostatok priestoru, ktorý uľahčí prirodzený alebo asistovaný pôrod.

                  5.

                  V pôrodných oddeleniach, v ktorých sa prasnice držia, musia byť určité prostriedky na ochranu ciciakov, napríklad pôrodné zábradlia.

            C.   Ciciaky

                  1.

                  Aby všetky zvieratá mohli oddychovať naraz, musia mať k dispozícii dostatočne veľkú časť celkovej rozlohy podlahy, ktorá musí byť pevná, pokrytá rohožou, podstielkou zo slamy alebo iného vhodného materiálu.

                  2.

                  V pôrodnej klietke musia mať prasiatka k dispozícii dostatok priestoru, aby mohli cicať bez ťažkostí.

                  3.

                  Prasiatka sa nesmú odstavovať pred 28. dňom svojho života, pokiaľ nie je ohrozená prosperita alebo zdravie prasnice alebo prasiatka.
                  Ciciaky však možno odstaviť o sedem dní skôr, ak majú byť premiestnené do špecializovaného ustajnenia, ktoré sa vyprázdni, dôkladne vyčistí a vydezinfikuje pred príchodom novej skupiny a ktoré je oddelené od ustajnenia, v ktorom sa chovajú prasnice, aby sa tak minimalizoval prenos chorôb na ciciaky.

            D.   Odstavčatá a chovné ošípané

                  1.

                  Ak sa ošípané chovajú v skupinách, musia sa prijať opatrenia, aby sa tak zabránilo vzájomným bojom, ktoré prekračujú rámec normálneho správania.

                  2.

                  Mali by sa chovať v skupinách, ktoré budú čo najmenej zmiešané. Ak sa musia zmiešať ošípané, ktoré sa nepoznajú, musí sa to urobiť v čo najmladšom veku, najlepšie do týždňa po odstavení. Zmiešané ošípané musia mať dostatok príležitostí na útek a skrýšu pred ostatnými ošípanými.

                  3.

                  Keď sa objavia príznaky vážnych bojov, musia sa ihneď vyšetriť ich príčiny a podniknúť vhodné opatrenia, ako je poskytnutie dostatku slamy alebo iného materiálu pre zvieratá na hrabanie. Ohrozené zvieratá alebo zvlášť agresívne zvieratá sa musia držať oddelene od skupiny.

                  4.

                  Upokojujúce prostriedky na uľahčenie zmiešania zvierat sa môžu používať len vo výnimočných prípadoch a po konzultácii s veterinárnym lekárom.

      PRÍLOHA II
      ČASŤ A
      Zrušená smernica v znení neskorších zmien a doplnení
      (v zmysle článku 13)

                  Smernica Rady 91/630/EHS
                  (Ú. v. ES L 340, 11.12.1991, s. 33).

                  Smernica Rady 2001/88/ES
                  (Ú. v. ES L 316, 1.12.2001, s. 1).

                  Smernica Komisie 2001/93/ES
                  (Ú. v. ES L 316, 1.12.2001, s. 36).

                  Nariadenie Rady (ES) č. 806/2003
                  (Ú. v. EÚ L 122, 16.5.2003, s. 1).

                  Iba príloha III bod 26.

            ČASŤ B
      Zoznam lehôt na transpozíciu do vnútroštátneho práva
      (v zmysle článku 13)

                  Smernica

                  Lehota na transpozíciu

                  91/630/EHS

                  1. január 1994

                  2001/88/ES

                  1. január 2003

                  2001/93/ES

                  1. január 2003

      PRÍLOHA III
      TABUĽKA ZHODY

                  Smernica 91/630/EHS

                  Táto smernica

                  články 1 a 2

                  články 1 a 2

                  článok 3 úvodná časť

                  —

                  článok 3 bod 1

                  článok 3 ods. 1

                  článok 3 bod 2

                  článok 3 ods. 2

                  článok 3 bod 3

                  článok 3 ods. 3

                  článok 3 bod 4 písm. a)

                  článok 3 ods. 4 prvý pododsek

                  článok 3 bod 4 písm. b)

                  článok 3 ods. 4 druhý pododsek

                  článok 3 bod 5

                  článok 3 ods. 5

                  článok 3 bod 6

                  článok 3 ods. 6

                  článok 3 bod 7

                  článok 3 ods. 7

                  článok 3 bod 8

                  článok 3 ods. 8

                  článok 3 bod 9

                  článok 3 ods. 9

                  článok 4 ods. 1 prvý pododsek

                  článok 4

                  článok 4 ods. 1 druhý pododsek

                  —

                  článok 4 ods. 2

                  —

                  článok 5

                  článok 5

                  článok 5a úvodná časť

                  článok 6 úvodná časť

                  článok 5a bod 1

                  článok 6 písm. a)

                  článok 5a bod 2

                  článok 6 písm. b)

                  článok 6

                  článok 7

                  článok 7

                  článok 8

                  článok 8

                  článok 9

                  článok 9

                  článok 10

                  článok 10

                  článok 11

                  článok 11 ods. 1

                  —

                  článok 11 ods. 2

                  článok 12

                  —

                  článok 13

                  —

                  článok 14

                  článok 12

                  článok 15

                  príloha

                  príloha I

                  —

                  príloha II

                  —

                  príloha III


title: Smernica Komisie 2005/10/ES zo 4. februára 2005, ktorou sa ustanovujú metódy odberu vzoriek a analytické metódy na úradnú kontrolu úrovní obsahu benzo(a)pyrénu v potravináchText s významom pre EHP

text:
               8.2.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 34/15

      SMERNICA KOMISIE 2005/10/ES
   zo 4. februára 2005,
   ktorou sa ustanovujú metódy odberu vzoriek a analytické metódy na úradnú kontrolu úrovní obsahu benzo(a)pyrénu v potravinách
   (Text s významom pre EHP)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na smernicu Rady 85/591/EHS z 20. decembra 1985, ktorá sa týka zavedenia metód Spoločenstva do odberu vzoriek a analytických metód na monitorovanie potravín určených na ľudskú spotrebu (1), a najmä na jej článok 1,
   keďže:

               (1)

               Nariadenie Komisie (ES) č. 466/2001 z 8. marca 2001, ktorým sa ustanovujú maximálne hodnoty obsahu niektorých cudzorodých látok v potravinách (2), ustanovuje maximálne hodnoty benzo(a)pyrénu a odvoláva sa na opatrenia, ktorými sa ustanovujú metódy odberu vzoriek a analýzy, ktoré sa majú používať.

               (2)

               Smernica Rady 93/99/EHS z 29. októbra 1993 o dodatočných opatreniach týkajúcich sa úradnej kontroly potravín (3) zavádza systém noriem kvality pre laboratóriá, ktoré členské štáty poverili úradnou kontrolou potravín.

               (3)

               Zdá sa, že je potrebné stanoviť všeobecné kritériá, ktoré musí analytická metóda spĺňať, s cieľom zabezpečiť, aby laboratóriá poverené kontrolou používali analytické metódy s porovnateľnými úrovňami spoľahlivosti. Je taktiež veľmi dôležité, aby sa výsledky analýz vykazovali a interpretovali jednotným spôsobom, s cieľom zabezpečiť harmonizovaný prístup pri uplatňovaní smernice. Tieto interpretačné pravidlá sa uplatnia pri výsledkoch analýz získaných zo vzorky na úradnú kontrolu. V prípade analýzy na účely obhajoby a arbitráže sa použijú vnútroštátne pravidlá.

               (4)

               Opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

         PRIJALA TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Členské štáty prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby sa odber vzoriek na úradnú kontrolu obsahu benzo(a)pyrénu v potravinách vykonával v súlade s metódami opísanými v prílohe I k tejto smernici.
   Článok 2
   Členské štáty prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby sa príprava vzoriek a analytické metódy používané na úradnú kontrolu obsahu benzo(a)pyrénu v potravinách vykonávali v súlade s metódami opísanými v prílohe II k tejto smernici.
   Článok 3
   Členské štáty uvedú najneskôr 12 mesiacov po jej uverejnení do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Okamžite oznámia Komisii znenie týchto ustanovení a korelačné tabuľky medzi týmto ustanoveniami a touto smernicou.
   Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
   Článok 4
   Táto smernica nadobudne účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Bruseli, 4. februára 2005

            Za Komisiu

         Markos KYPRIANOU

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 372, 31.12.1985, s. 50. Smernica zmenená a doplnená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (2)  Ú. v. ES L 77, 16.3.2001, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 208/2005 (Pozri stranu 3 tohto úradného vestníka).

      (3)  Ú. v. ES L 290, 24.11.1993, s. 14. Smernica zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 1882/2003.

      PRÍLOHA I
      METÓDY ODBERU VZORIEK NA ÚRADNÚ KONTROLU OBSAHU BENZO(A)PYRÉNU V POTRAVINÁCH
      1.   Účel a pôsobnosť
      Vzorky určené na úradnú kontrolu obsahu benzo(a)pyrénu v potravinách sa odoberajú tu opísanými metódami. Takto získané súhrnné vzorky sa považujú za reprezentatívne pre príslušné vzorkované dávky. Dodržanie maximálnych hodnôt ustanovených v nariadení (ES) č. 466/2001 sa zisťuje na základe úrovní určených v laboratórnych vzorkách.
      2.   Definície
      „Vzorkovaná dávka“: presne určené množstvo potravinovej komodity dodanej v rovnakom čase, pri ktorom úradná osoba na základe zistenia určí, že má spoločné charakteristiky, ako je pôvod, druh, typ balenia, baliareň, odosielateľ alebo označenie.
      „Časť vzorkovanej dávky“: určitá časť vzorkovanej dávky určená na použitie určitej metódy odberu vzorky z tejto časti; každá časť vzorkovanej dávky celku musí byť fyzicky samostatná a samostatne identifikovateľná.
      „Čiastková vzorka“: množstvo materiálu odobratého z jedného miesta vzorkovanej dávky alebo jej časti.
      „Súhrnná vzorka“: súhrn všetkých čiastkových vzoriek odobratých zo vzorkovanej dávky alebo jej časti.
      „Laboratórna vzorka“: vzorka určená pre laboratórium.
      3.   Všeobecné ustanovenia
      3.1.   Pracovníci
      Odber vzoriek vykonáva oprávnená osoba podľa určenia členskými štátmi.
      3.2.   Materiál, z ktorého sa odoberajú vzorky
      Z každej vzorkovanej dávky, ktorá sa má preskúmať, sa vzorky musia odoberať každá zvlášť.
      3.3.   Preventívne bezpečnostné opatrenia, ktoré sa majú prijať
      Pri odbere a príprave vzoriek sa musia prijať preventívne bezpečnostné opatrenia, aby sa predišlo akýmkoľvek zmenám, ktoré by mohli ovplyvniť obsah benzo(a)pyrénu, nepriaznivo ovplyvniť analytické stanovenie alebo spôsobiť, že by súhrnné vzorky prestali byť reprezentatívnymi.
      3.4.   Čiastkové vzorky
      Ak je to možné, čiastkové vzorky by sa mali odoberať na rozličných miestach rozložených po celej vzorkovanej dávke alebo jej časti. Nedodržanie tohto postupu sa musí uviesť v protokole.
      3.5.   Príprava súhrnnej vzorky
      Súhrnná vzorka sa vytvorí spojením všetkých čiastkových vzoriek. Takáto súhrnná vzorka sa homogenizuje v laboratóriu, pokiaľ to nie je v rozpore s uplatnením bodu 3.6.
      3.6.   Laboratórne vzorky na opakovanie analýzy
      Na účely uplatnenia práva, ochrany obchodu a na účely arbitráže sa laboratórne vzorky na opakovanie analýzy odoberajú z homogenizovanej súhrnnej vzorky, ak to nie je v rozpore s pravidlami členských štátov na odber vzoriek.
      3.7.   Balenie a preprava vzoriek
      Každá vzorka sa vloží do čistej nádoby z inertných materiálov, ktorá zabezpečuje potrebnú ochranu pred znečistením a poškodením pri preprave. Prijmú sa všetky potrebné preventívne bezpečnostné opatrenia, aby sa predišlo akýmkoľvek zmenám v zložení vzorky, ku ktorým by mohlo dôjsť počas prepravy alebo uskladnenia.
      3.8.   Pečatenie a označovanie vzoriek
      Každá vzorka odobratá na úradné použitie sa zapečatí na mieste odberu a označí sa podľa pravidiel členského štátu.
      O odbere každej vzorky sa musí viesť protokol, ktorý umožní jednoznačne identifikovať každú vzorkovanú dávku a v ktorom sa uvedie dátum a miesto odberu vzorky spolu s doplňujúcimi informáciami, ktoré by mohli pomôcť pri jej analýze.
      4.   Plány odberu vzoriek
      Použitá metóda odberu vzorky musí zabezpečiť, aby bola súhrnná vzorka reprezentatívna pre vzorkovanú dávku, ktorá sa má kontrolovať.
      4.1.   Počet čiastkových vzoriek
      V prípade olejov, pri ktorých sa môže predpokladať homogénne rozloženie benzo(a)pyrénu v danej vzorkovanej dávke, stačí do súhrnnej vzorky odobrať z každej vzorkovanej dávky tri čiastkové vzorky. Musí sa uviesť odkaz na číslo vzorkovanej dávky. Ďalšie informácie o odbere vzoriek z olivového oleja a olivových výliskov sú uvedené v nariadení Komisie (ES) č. 1989/2003 (1).
      Pre ostatné výrobky sú minimálne počty čiastkových vzoriek, ktoré sa majú odobrať zo vzorkovanej dávky, uvedené v tabuľke 1. Čiastkové vzorky musia mať podobnú hmotnosť, každá najmenej 100 g, z ktorých vznikne súhrnná vzorka s hmotnosťou najmenej 300 g (pozri bod 3.5).
      TABUĽKA 1
      Minimálny počet čiastkových vzoriek, ktoré sa majú odobrať zo vzorkovanej dávky

                  Hmotnosť vzorkovanej dávky (v kg)

                  Minimálny počet čiastkových vzoriek, ktoré sa majú odobrať

                  < 50

                  3

                  50 až 500

                  5

                  > 500

                  10

            Ak vzorkovanú dávku tvoria jednotlivé balenia, potom je počet balení, ktorý sa musí odobrať do súhrnnej vzorky, uvedený v tabuľke 2.
      TABUĽKA 2
      Počet balení (čiastkových vzoriek), ktorý sa musí odobrať do súhrnnej vzorky, ak vzorkovanú dávku tvoria jednotlivé balenia

                  Počet balení alebo jednotiek vo vzorkovanej dávke alebo v jej časti

                  Počet balení alebo jednotiek, ktoré sa majú odobrať

                  1 až 25

                  1 balenie alebo jednotka

                  26 až 100

                  približne 5 %, najmenej 2 balenia alebo jednotky

                  > 100

                  približne 5 %, maximálne 10 balení alebo jednotiek

            4.2.   Odber vzoriek v štádiu maloobchodného predaja
      Odber vzoriek potravín v štádiu maloobchodného predaja by sa mal robiť, ak je to možné, v súlade s uvedenými ustanoveniami o odbere vzoriek. Ak to nie je možné, môžu sa použiť iné účinné postupy odberu vzoriek v štádiu maloobchodného predaja za predpokladu, že zabezpečia dostatočnú reprezentatívnosť dávky, z ktorej sa vzorky odoberajú.
      5.   Zhoda vzorkovanej dávky alebo jej časti so špecifikáciami
      Kontrolné laboratórium analyzuje laboratórnu vzorku na účely potvrdenia aspoň v dvoch nezávislých analýzach v prípade, ak výsledok získaný pri prvej analýze dosahuje hodnotu 20 % pod alebo nad maximálnou úrovňou a v týchto prípadoch vypočíta priemernú hodnotu výsledkov.
      Vzorkovaná dávka je vyhovujúca, ak výsledok prvej analýzy, alebo ak bola potrebná, aj druhej analýzy, v priemere nepresiahne príslušnú maximálnu hodnotu [ustanovenú v nariadení (ES) č. 466/2001] po zohľadnení neistoty merania a korekcie na výťažnosť.
      Vzorkovaná dávka nespĺňa maximálnu hodnotu [ustanovenú v nariadení (ES) č. 466/2001], ak výsledok prvej analýzy, alebo ak bola potrebná, aj druhej analýzy, v priemere nepresiahne bez akýchkoľvek pochybností maximálnu hodnotu po zohľadnení neistoty merania a korekcie na výťažnosť.

         (1)  Ú. v. EÚ L 295, 13.11.2003, s. 57.

      PRÍLOHA II
      PRÍPRAVA VZORKY A KRITÉRIÁ ANALYTICKÝCH METÓD NA ÚRADNÚ KONTROLU OBSAHU BENZO(A)PYRÉNU V POTRAVINÁCH
      1.   Preventívne bezpečnostné opatrenia a všeobecné úvahy pre benzo(a)pyrén v potravinových vzorkách
      Základnou požiadavkou je získať reprezentatívnu a homogénnu laboratórnu vzorku bez sekundárnej kontaminácie.
      Osoba vykonávajúca analýzu by mala zabezpečiť, aby sa vzorky počas ich prípravy nekontaminovali. Nádoby by sa mali pred použitím vypláchnuť acetónom alebo hexánom vysokej čistoty (p.A., stupňa HLPC alebo rovnocenného stupňa), aby sa minimalizovalo riziko kontaminácie. Vždy keď je to možné, by prístroje prichádzajúce do styku so vzorkou mali byť vyrobené z inertných materiálov, napr. hliníka, skla alebo vysokokvalitnej nehrdzavejúcej ocele. Plasty, ako sú polypropylén, PTFE atď., by sa nemali používať, pretože analyzovaná látka môže do seba tieto materiály absorbovať.
      Všetok vzorkovaný materiál prijatý do laboratória sa má použiť na prípravu skúšobného materiálu. Len veľmi dobre homogenizované vzorky umožnia reprodukovateľné výsledky.
      Existuje veľa spoľahlivých špecifických postupov na prípravu vzorky, ktoré sa môžu použiť.
      2.   Spracovanie vzorky prijatej do laboratória
      Celá súhrnná vzorka sa najemno zomelie (kde to prichádza do úvahy) a dôkladne premieša s použitím procesu, pri ktorom sa preukázalo, že dokáže zabezpečiť úplnú homogenizáciu.
      3.   Oddelenie vzoriek na účely uplatnenia práva a ochrany obchodu
      Na účely uplatnenia práva, ochrany obchodu a na účely arbitráže sa laboratórne vzorky na opakovanie analýzy odoberajú z homogenizovaného materiálu, pokiaľ to nie je v rozpore s pravidlami členských štátov o odbere vzoriek.
      4.   Analytická metóda, ktorú má laboratórium použiť, a požiadavky na laboratórnu kontrolu
      4.1.   Definície
      Niektoré najbežnejšie používané definície, ktorých používanie sa od laboratória vyžaduje:

                  r

                  =

                  opakovateľnosť je hodnota, pod ktorou možno s určitou pravdepodobnosťou (obvykle 95 %) očakávať, že absolútna hodnota rozdielu medzi výsledkami dvoch samostatných skúšok získaných v podmienkach opakovateľnosti (t. j. tá istá vzorka, ten istý pracovník, to isté prístrojové vybavenie, to isté laboratórium a krátky časový interval) je menšia ako táto hodnota, z toho vyplýva .

                  sr

                  =

                  smerodajná odchýlka, vypočítaná z výsledkov získaných v podmienkach opakovateľnosti.

                  RSDr

                  =

                  relatívna smerodajná odchýlka, vypočítaná z výsledkov získaných v podmienkach opakovateľnosti .

                  R

                  =

                  reprodukovateľnosť je hodnota, pod ktorou možno s určitou pravdepodobnosťou (obvykle 95 %) predpokladať, že absolútna hodnota rozdielu medzi výsledkami samostatných skúšok získanými v podmienkach reprodukovateľnosti (t. j. na rovnakom materiáli doručenom pracovníkom v rôznych laboratóriách pomocou normalizovanej skúšobnej metódy) je menšia ako táto hodnota; .

                  sR

                  =

                  smerodajná odchýlka, vypočítaná z výsledkov získaných v podmienkach reprodukovateľnosti.

                  RSDR

                  =

                  relatívna smerodajná odchýlka, vypočítaná z výsledkov získaných v podmienkach reprodukovateľnosti , pričom  je priemerná hodnota výsledkov zo všetkých laboratórií a vzoriek.

                  HORRATr

                  =

                  zistená hodnota RSDr, vydelená hodnotou RSDr získanou odhadom pomocou Horwitzovej rovnice (1) za predpokladu r = 0.66R.

                  HORRATR

                  =

                  zistená hodnota RSDR, vydelená hodnotou RSDR vypočítanou pomocou Horwitzovej rovnice.

                  U

                  =

                  zvýšená neistota pri použití faktora rozšírenia 2, ktorý dáva úroveň spoľahlivosti približne 95 %.

            4.2.   Všeobecné požiadavky
      Analytické metódy používané na účely kontroly potravín musia spĺňať body 1 a 2 prílohy k smernici Rady 85/591/EHS.
      4.3.   Osobitné požiadavky
      Ak na úrovni Spoločenstva nie sú predpísané žiadne osobitné metódy na stanovovanie obsahu benzo(a)pyrénu v potravinách, laboratóriá si môžu vybrať ktorúkoľvek overenú metódu za predpokladu, že zvolená metóda spĺňa kritériá spoľahlivosti uvedené v tabuľke. Overovanie by v ideálnom prípade malo zahŕňať aj certifikovaný referenčný materiál.
      TABUĽKA
      Kritériá spoľahlivosti pre metódy analýzy benzo(a)pyrénu

                  Parameter

                  Hodnota/poznámka

                  Použiteľnosť

                  potraviny bližšie určené v nariadení (ES) č. …/2005

                  Hranica detekcie

                  najviac 0,3 μg/kg

                  Hranica kvantifikácie

                  najviac 0,9 μg/kg

                  Presnosť

                  hodnoty HORRATr alebo HORRATR nižšie ako 1,5 pri overovacej kontrolnej skúške

                  Výťažnosť

                  50 %–120 %

                  Špecifickosť

                  nezávislá od matrice alebo bez spektrálnych interferencií, overovanie pozitívnou detekciou

            4.3.1.   Kritériá spoľahlivosti – koncepcia neistoty
      Na posúdenie vhodnosti metódy analýzy, ktorú má laboratórium používať, sa však môže použiť aj koncepcia neistoty merania. Laboratórium môže použiť metódu, ktorá poskytuje výsledky v rámci maximálnej štandardnej neistoty. Maximálnu štandardnú neistotu možno vypočítať podľa vzorca:

      pričom:

                     Uf

                  je maximálna štandardná neistota

                  LOD

                  je hranica detekcie metódy

                  C

                  je príslušná koncentrácia

            Ak analytická metóda poskytne výsledky s neistotou merania nižšou, ako je maximálna štandardná neistota, metóda je rovnako vhodná ako metóda, ktorá spĺňa kritériá spoľahlivosti uvedené v tabuľke.
      4.4.   Vypočítanie výťažnosti a vykazovanie výsledkov
      Analytický výsledok sa vykazuje korigovaný na výťažnosť alebo bez korekcie na výťažnosť. Musí sa uviesť spôsob vykazovania výsledku a hodnota výťažnosti. Analytický výsledok korigovaný na výťažnosť sa používa pri kontrole zhody (pozri prílohu I bod 5).
      Osoba vykonávajúca analýzu by mala brať do úvahy dokument Správa Európskej komisie o vzťahu medzi analytickými výsledkami, meraním neistôt, faktormi výťažnosti a ustanoveniami v právnych predpisoch EÚ o potravinách (2).
      Analytický výsledok sa vykazuje ako x +/- U, pričom x je výsledok analýzy a U je neistota merania.
      4.5.   Normy kvality pre laboratóriá
      Laboratóriá musia spĺňať ustanovenia smernice 93/99/EHS.
      4.6.   Ďalšie faktory, ktoré sa pri analýze berú do úvahy
      Skúška spôsobilosti
      Účasť vo vhodných skúškach spôsobilosti, ktoré sú v súlade s Medzinárodným harmonizovaným protokolom na overovanie spôsobilosti (chemických) analytických laboratórií (3), vypracovaným pod záštitou IUPAC/ISO/AOAC.
      Interná kontrola kvality
      Laboratóriá by mali byť schopné preukázať, že využívajú interné postupy na kontrolu kvality. Príkladom sú Usmernenia o internej kontrole kvality v chemických analytických laboratóriách, vypracované ISO/AOAC/IUPAC (4).
      POUŽITÁ LITERATÚRA

                  1.

                  W. Horwitz, Evaluation of Analytical Methods for Regulation of Foods and Drugs (Hodnotenie analytických metód na reguláciu potravín a liekov), Anal. Chem., 1982, 54, 67A – 76A.

                  2.

                  Správa Európskej komisie o vzťahu medzi analytickými výsledkami, meraním neistoty, faktormi výťažnosti a ustanoveniami v právnych predpisoch EÚ o potravinách, 2004. (http://europa.eu.int/comm/food/food/chemicalsafety/contaminants/index_en.htm).

                  3.

                  ISO/AOAC/IUPAC International Harmonised Protocol for Proficiency Testing of (Chemical) Analytical Laboratories [Medzinárodný harmonizovaný protokol na overovanie spôsobilosti (chemických) analytických laboratórií], vydané M. Thompsonom a R. Woodom, Pure Appl. Chem., 1993, 65, 2123 – 2144 (uverejnené aj v J. AOAC International, 1993, 76, 926).

                  4.

                  ISO/AOAC/IUPAC International Harmonised Guidelines for Internal Quality Control in Analytical Chemistry Laboratories (Medzinárodné harmonizované usmernenia pre internú kontrolu kvality v chemických analytických laboratóriách), vydané M. Thompsonom a R. Woodom, Pure Appl. Chem., 1995, 67, 649 – 666.


title: Korigendum k smernici Rady 2006/112/ES z  28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty ( Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006 )

text:
               20.12.2007

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 335/60

         Korigendum k smernici Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty
   (
         Úradný vestník Európskej únie L 347 z 11. decembra 2006
      )
   Na strane 1 v poznámke pod čiarou č. 1:
   namiesto:

                  „(1)

                     Ú. v. ES L 145, 13.6.1977, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2006/98/ES (Ú. v. EÚ L 221, 12.8.2006, s. 9)“

   má byť:

                  „(1)

                     Ú. v. ES L 145, 13.6.1977, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2006/98/ES (Ú. v. EÚ L 363, 20.12.2006, s. 129).“

   Na strane 1 v poznámke pod čiarou č. 2:
   namiesto:

                  „(2)

                     Ú. v. ES 71, 14.4.1967, s. 1301. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 69/493/EHS Ú. v. ES L 320, z 20.12.1969, s. 34).“

   má byť:

                  „(2)

                     Ú. v. ES 71, 14.4.1967, s. 1301. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 77/388/EHS.“

   Na strane 8 v obsahu:
   namiesto:
   „PRÍLOHA I - ZOZNAM ČINNOSTÍ UVEDENÝCH V TREŤOM PODODSEKU ČLÁNKU 13 ODS. 1.. 1“
   má byť:
   „PRÍLOHA I – ZOZNAM ČINNOSTÍ UVEDENÝCH V ČLÁNKU 13 ODS. 1 TREŤOM PODODSEKU“.
   Na strane 8 v obsahu:
   namiesto:
   „PRÍLOHA IX - UMELECKÉ DIELA, ZBERATEĽSKÉ PREDMETY A STAROŽITNOSTI UVEDENÉ V ČLÁNKU 311 ODS. 1 BODOCH 2, 3 A 4 1“
   má byť:
   „PRÍLOHA IX – UMELECKÉ DIELA, ZBERATEĽSKÉ PREDMETY A STAROŽITNOSTI UVEDENÉ V ČLÁNKU 311 ODS. 1 BODOCH 2, 3 A 4“.
   Na strane 9 v obsahu – príloha XI časť A:
   namiesto:
   „Časť A - Zrušené smernice a ich následné zmeny a doplnenia (uvedené v článku 411)“
   má byť:
   „Časť A – Zrušené smernice a ich následné zmeny a doplnenia“.
   Na strane 22 v článku 83:
   namiesto:
   „…, ako sa v súlade s kapitolou 1 určí …“
   má byť:
   „…, ako sa v súlade s kapitolou 2 určí …“.
   Na strane 28 v článku 133 v druhom odseku:
   namiesto:
   „… ustanovené v písmene d) prvého odseku …“
   má byť:
   „… ustanovené v písmene d) prvého odseku tohto článku …“.
   Na strane 36 v článku 170 v písmene b):
   namiesto:
   „… v súlade s článkami 194, 195, 196, 197 a 199.“
   má byť:
   „… v súlade s článkami 194 až 197 a článkom 199.“
   Na strane 54 v článku 306 ods. 1 v druhom pododseku:
   namiesto:
   „… vzťahuje článok 79 ods. 1 písm. c).“
   má byť:
   „… vzťahuje písm. c) prvého odseku článku 79.“
   Na strane 62 v článku 372:
   namiesto:
   „… stanoveného v článku 179 ods. 1, …“
   má byť:
   „… stanoveného v článku 179 prvom odseku, …“.
   Na strane 62 v článku 373:
   namiesto:
   „… od článku 28 a v článku 79 ods. 1 písm. c), …“
   má byť:
   „… od článku 28 a od článku 79 prvého odseku písm. c), …“.
   Na strane 64 v názve kapitoly pred článkom 399:
   namiesto:

      „Kapitola 2
      Prepočítavací kurz“

   má byť:

      „Kapitola 3
      Prepočítavací kurz“.

   Na strane 78 v prílohe XI v časti A v bode 2:
   namiesto:

      „Smernica 84/386/EHS (Ú. v. ES L 208, 3.8.1884, s. 58)“

   má byť:

      „Smernica 84/386/EHS (Ú. v. ES L 208, 3.8.1984, s. 58)“.

   Na strane 79 v prílohe XI časti A v bode 2 na konci zoznamu sa za riadok „Smernica 2006/69/ES (Ú. v. EÚ L 221, 12.8.2006, s. 9) (výlučne článok 1)“ dopĺňa nový riadok, ktorý znie:

      „Smernica 2006/98/ES (Ú. v. EÚ L 363, 20.12.2006, s. 129) (výlučne bod 2 prílohy)“.

   Na strane 79 v prílohe XI časti B v druhom riadku tabuľky:
   namiesto:

                  „Smernica 92/77/EHS

                  1. január 1978“

   má byť:

               „Smernica 77/388/EHS

               1. január 1978“.

         Na strane 80 v prílohe XI časti B na konci tabuľky sa za riadok „Smernica 2006/69/ES 1. január 2008“ dopĺňa nový riadok, ktorý znie:

                  „Smernica 2006/98/ES

                  1. január 2007“.

   Na strane 88 v stĺpci „Smernica 77/388/EHS“ v šiestom riadku:
   namiesto:
   „článok 13 bod B písm. d) body 1 až 5 prvá a druhá zarážka“
   má byť:
   „článok 13 bod B písm. d) bod 5 prvá a druhá zarážka“.
   Na strane 92 v stĺpci „Smernica 77/388/EHS“ v štvrtom riadku odspodu:
   namiesto:
   „článok 24a prvý odsek prvá až dvanásta zarážka“
   má byť:
   „článok 24a prvý odsek prvá až desiata zarážka“.
   Na strane 92 sa medzi tretí a štvrtý riadok odspodu:

               —

               stĺpci „Smernica 77/388/EHS“ vkladá text „článok 24a druhý odsek“,

               —

               v stĺpci „Táto smernica“ vkladá „–“.

         Na strane 96 v stĺpci „Táto smernica“ v šiestom riadku odspodu:
   namiesto:
   „článok 198 ods. 1 a 2“
   má byť:
   „článok 198 ods. 1 a 3“.
   Na strane 117 v stĺpci „Iné akty“ v predposlednom riadku:
   namiesto:
   „Príloha VIII ods. 7 bod 1 tretí pododsek Aktu o pristúpení z roku 2003“
   má byť:
   „Príloha VIII ods. 7 bod 1 písm. b) tretí pododsek Aktu o pristúpení z roku 2003“.


title: Smernica Rady z 11. decembra 1984, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 71/118/EHS o zdravotných problémoch ovplyvňujúcich obchod s čerstvým hydinovým mäsom

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31984L0642

Úradný vestník L 339 , 27/12/1984 S. 0026 - 0026 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 18 S. 0082  Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 03 Zväzok 33 S. 0049  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 18 S. 0082  Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 03 Zväzok 33 S. 0049

		Smernica Radyz 11. decembra 1984,ktorou sa mení a dopĺňa smernica 71/118/EHS o zdravotných problémoch ovplyvňujúcich obchod s čerstvým hydinovým mäsom(84/642/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, najmä na jej články 43 a 100,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [2],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [3],keďže Komisia navrhla zmenu a doplnenie niektorých ustanovení smernice Rady 71/118/EHS z 15. februára 1971 o zdravotných problémoch ovplyvňujúcich obchod s čerstvým hydinovým mäsom [4], naposledy zmenenej a doplnenej smernicou 84/186/EHS [5]; keďže platnosť výnimiek uvedených v článku 14 ods. 2 a 16a písm. a) smernice 71/118/EHS by mala byť pod podmienkou následného preskúmania predĺžená;keďže 14. februára 1979 Komisia naviac postúpila Rade návrh zameraný na predĺženie používania chladiaceho procesu v prípade tiel určených na uvedenie na trh vo vychladenom stave,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1Smernica 71/118/EHS sa týmto mení a dopĺňa takto:1. Článok 14 ods. 2 sa nahrádza nasledujúcim článkom:"2. Čo sa však týka tiel získaných a určených na uvedenie na trh na ich území, členské štáty sú na požiadanie oprávnené udeľovať podnikom výnimky z požiadaviek odseku 1.Členské štáty, ktoré využívajú výnimky ustanovené v prvom odseku, nemôžu vznášať námietky voči dovozu hydinového mäsa získaného v ostatných členských štátoch za rovnakých podmienok na ich územie."2. V článku 14a ods. 3 sa výraz "31. december 1978" nahrádza výrazom "1. január 1986".3. V článku 16a písm. a) sa tretia zarážka nahrádza takto:- "výnimka ustanovení týkajúcich sa zabitia a pitvania ustanovených pre výrobu čiastočne vypitvanej alebo nevypitvanej hydiny v kapitole V prílohy I.Rada pri skúmaní uvedenom v článku 16b preskúma podmienky, za ktorých možno pripustiť mäso uvedené v prvom pododseku do obchodu v rámci spoločenstva;"4. Vkladá sa nasledujúci článok:"Článok 16bRada konajúc na základe kvalifikovanej väčšiny na požiadanie Komisie preskúma do 15. augusta 1986 výnimky ustanovené v článkoch 14 ods. 2 a 16a písm. a). Preskúmanie týchto výnimiek sa vykoná na základe správy od Komisie sprevádzanej podľa potreby príslušnými návrhmi, ktorá musí brať zreteľ na závery súčasných vedeckých štúdií záruk ponúkaných týmto druhom výroby."Článok 2Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 31. decembra 1984. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Článok 3Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 11. decembra 1984Za RadupredsedaA. Deasy[1] Ú. v. ES C 65, 9.3.1979, s. 5.[2] Ú. v. ES C 140, 5.6. 1979, s. 180.[3] Ú. v. ES C 247, 1.10.1979, s. 16.[4] Ú. v. ES L 55, 8.3.1971, s. 23.[5] Ú. v. ES L 87, 30.3.1984, s. 27.--------------------------------------------------


title: Smernica Komisie 2008/14/ES z  15. februára 2008 , ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 76/768/EHS o kozmetických výrobkoch s cieľom prispôsobiť jej prílohu III technickému pokroku (Text s významom pre EHP)

text:
               16.2.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 42/43

      SMERNICA KOMISIE 2008/14/ES
   z 15. februára 2008,
   ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 76/768/EHS o kozmetických výrobkoch s cieľom prispôsobiť jej prílohu III technickému pokroku
   (Text s významom pre EHP)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na smernicu Rady 76/768/EHS z 27. júla 1976 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa kozmetických výrobkov (1), a najmä na jej článok 8 ods. 2,
   keďže:

               (1)

               V smernici 76/768/EHS sa zakazuje používanie látok, ktoré sú klasifikované ako karcinogénne, mutagénne alebo toxické pre reprodukciu (ďalej len CMR) a ktoré patria do kategórie 1, 2 a 3 podľa prílohy I k smernici Rady 67/548/EHS z 27. júna 1967 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa klasifikácie, balenia a označovania nebezpečných látok (2), v kozmetických výrobkoch. Používanie látok zaradených do kategórie 3 podľa smernice 67/548/EHS sa však môže povoliť pod podmienkou vyhodnotenia a schválenia Vedeckým výborom pre spotrebné výrobky (Scientific Committee on Consumer Products – SCCP).

               (2)

               Pokiaľ SCCP usudzuje, že prítomnosť (do 100 ppm) glyoxalu v kozmetických výrobkoch, látky klasifikovanej ako CMR patriacej do kategórie 3 podľa prílohy I k smernici 67/548/EHS, predstavuje zanedbateľné riziko, prílohu III k smernici 76/768/EHS je potrebné zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

               (3)

               Smernica 76/768/EHS by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

               (4)

               S cieľom zabezpečiť hladký prechod od existujúceho zloženia kozmetických výrobkov k zloženiu, ktoré je v súlade s požiadavkami stanovenými v tejto smernici, je potrebné stanoviť primerané prechodné obdobia.

               (5)

               Opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre kozmetické výrobky,

         PRIJALA TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Časť 1 prílohy III k smernici 76/768/EHS sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tejto smernici.
   Článok 2
   Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa výrobky, ktoré nie sú v súlade s touto smernicou, nepredávali alebo neposkytovali konečnému spotrebiteľovi po 16. februári 2009.
   Článok 3
   1.   Členské štáty prijmú a uverejnia najneskôr do 16. augusta 2008 zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení a tabuľku zhody medzi týmito ustanoveniami a touto smernicou.
   Tieto ustanovenia uplatňujú od 16. novembra 2008.
   Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
   2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   Článok 4
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 5
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Bruseli 15. februára 2008.

            Za Komisiu

         Günter VERHEUGEN

            podpredseda

      (1)  Ú. v. ES L 262, 27.9.1976, s. 169. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2007/67/ES (Ú. v. EÚ L 305, 23.11.2007, s. 22).

      (2)  Ú. v. ES 196, 16.8.1967, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2006/121/ES (Ú. v. EÚ L 396, 30.12.2006, s. 851, korigendum v Ú. v. EÚ L 136, 29.5.2007, s. 281).

      PRÍLOHA
      V časti 1 prílohy III k smernici 76/768/EHS sa dopĺňa tento údaj pre glyoxal:

                     Referenčné číslo

                     Látka

                     Obmedzenia

                     Podmienky použitia a upozornenia, ktoré musia byť uvedené na obale

                     Oblasť aplikácie a (alebo) použitia

                     Najvyššia prípustná koncentrácia v konečnom kozmetickom výrobku

                     Iné obmedzenia a požiadavky

                     a

                     b

                     c

                     d

                     e

                     f

                     „102

                     Glyoxal
                     Glyoxal (INCI)
                     č. CAS 107-22-2
                     č. EINECS 203-474-9

                     100 mg/kg“


title: Smernica Rady z 22. marca 1988, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 76/116/EHS vzhľadom na kvapalné hnojivá

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31988L0183

Úradný vestník L 083 , 29/03/1988 S. 0033 - 0039 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 17 S. 0038  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 17 S. 0038

		Smernica Radyz 22. marca 1988,ktorou sa mení a dopĺňa smernica 76/116/EHS vzhľadom na kvapalné hnojivá(88/183/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva a najmä na jej článok 100 A,so zreteľom na návrh Komisie [1],v spolupráci s Európskym parlamentom [2],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [3],keďže smernica rady 76/116/EHS z 18. decembra 1975 o prispôsobení právnych predpisov členských štátov o hnojivách [4],naposledy zmenená a doplnená Aktom o pristúpení Španielska a Portugalska, stanovuje predpisy na obchodovanie s pevnými hnojivami; keďže sa ukázalo, že platnosť uvedenej smernice by sa mala rozšíriť na kvapalné hnojivá;keďže smernica 76/116/EHS by mala platiť tak na pevné, ako aj na kvapalné hnojivá; zvlášť by mala platiť na označovanie hnojív "hnojivo EHS", pri ktorom ohraničenie a zloženie jedno- a viaczložkových hnojív zodpovedá tejto smernici,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok ISmernica 76/116/EHS sa mení a dopĺňa takto:1. Článok 2 sa nahradzuje takto:"Článok 2Členské štáty prijmú všetky vhodné opatrenia, aby bolo označenie "hnojivo EHS" použité len na hnojivo, ktoré patrí k typom hnojív uvedených v prílohe I a ktoré zodpovedá pevne stanoveným požiadavkám tejto smernice a jej príloh I až III."2. V článku 4 sa doplní tento odsek:"3. Kvapalné hnojivá smú byť uvádzané do obehu, len keď sú označené vhodnými upozorneniami. Tieto upozornenia sa vzťahujú najmä na teplotu skladovania a zabezpečenie pred nehodami počas skladovania."3.V prílohe 1 sa do prílohy k tejto smernici príslušne doplní časť "C – Kvapalné hnojivá".4. V prílohe II v bode 1c) sa za druhý pododsek vloží toto:"Pre kvapalné hnojivá je prípustné udávať pri označovaní približnú hodnotu živín v objemovej hmotnosti (kg na hektoliter alebo g na liter).Množstvo kvapalných hnojív sa udáva v hmotnosti. Údaj o množstve kvapalného hnojiva v objemovom vyjadrení je dobrovoľný."5. V prílohe III sa pod A. I doplnia nasledujúce výrobky a odchýlky:"dusíkaté hnojivo – roztok | 0,6 % |dusičnan amónny s močovinou – roztok | 0,6 %." |Článok 21. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do jedného roka odo dňa jej oznámenia. Ihneď o tom podajú správu Komisii [5].2. Členské štáty oznámia komisii znenie ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti upravenej touto smernicou.Článok 3Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 22. marca 1988Za radupredsedaM.bangemann[1] Ú. v. ES C 12, 16.1.1987, s. 3.[2] Ú. v. ES C 125, 11.5.1987, s. 163.[3] Ú. v. ES C 232, 31.8.1987, s. 6.[4] Ú. v. ES L 24, 30.1.1976, s. 21.[5] Táto smernica bola členským štátom oznámená 25. marca 1988.--------------------------------------------------PRÍLOHA IC. KVAPALNÉ HNOJIVÁ1. JEDNOZLOŽKOVÉ HNOJIVÁČíslo | Typové označenie | Údaje o spôsobe získania a hlavné zložky | Minimálny obsah živín (v hmotnostných percentách), údaje na hodnotenie živín, ďalšie požiadavky | Ďalšie údaje na typové označenie | Zaručené obsahy prvkov, formy živín a ich rozpustnosť, ďalšie kritériá |(1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) |1 | Kvapalné dusíkaté hnojivo = dusíkaté hnojivo – roztok | Výrobok získaný chemickou cestou alebo rozpustením vo vode pri atmosferickom tlaku, bez prísad živočíšneho alebo rastlinného pôvodu | 15 % N Dusík hodnotený ako celkový dusík alebo len v jednej z foriem ako dusičnanový, amoniakálny alebo močovinový dusík. Maximálny obsah biuretu: močovinový dusík x 0,026 | | Celkový dusík a pre každú jeho formu, ak dosahuje minimálne 1 %, dusičnanový dusík, amoniakálny dusík a/alebo močovinový dusík Ak je obsah biuretu pod 0,2 % môže byť doplnený údaj "bez biuretu" |2 | Kvapalný dusičnan amónny s močovinou (dusičnan amónny s močovinou – roztok) | Výrobok získaný chemickou cestou alebo rozpustením vo vode, ktorý obsahuje dusičnan amónny a močovinu | 26 % N Dusík hodnotený ako celkový dusík, pričom podiel močovinového dusíka predstavuje približne 50 % obsiahnutého dusíka Maximálny obsah biuretu: 0,5 % | | Celkový dusík dusičnanový, amoniakálny dusík, močovinový dusík. Ak je obsah biuretu pod 0,2 %, môže byť doplnený údaj "bez biuretu" |2. VIACZLOŽKOVÉ HNOJIVÁTypové označe-nie | Údaje o spôsobe výroby | Minimálny obsah živín (v hmot. %) | Formy živín, rozpustnosti a obsahy, zaručené podľa stĺpca 8, 9 a 10 a jemnosť mletia | Údaje pre označenie hnojív a ďalšie požiadavky |1 | 2 | spolu | pre každú jednotli-vú živinu | N | P2O5 | K2O | N | P2O5 | K2O |3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |NPK hnojivo kvapalné (roztok) | Výrobok získaný chemickou cestou alebo rozpustením vo vode, stály pri atmosferic -kom tlaku, bez pridania látok živočíš-neho alebo rastlinného pôvodu | 15 % (N + P2O5 + K2O) | 2 % N 3 % P2O5 3 % K2O | (1)Celkový dusík(2)Dusičnanový dusík(3)Amoniakálny dusík(4)Močovinový dusík | (1) Vodorozpustný P2O5 | Vodoroz-pustný K2O | (1)Celkový dusík(2)Ak dosiahne jedna z foriem dusíka (2) až (4) min. 1 hmotnostné percento, táto musí byť zaručená.Ak je obsah biuretu pod 0,2 %, môže byť doplnený údaj "bez biuretu" | Vodorozpustný P2O5 | (1)Vodorozpustný oxid draselný(2)Údaj "bez chlóru" môže byť použitý len ak obsah chlóru nepresahuje 2 % Cl(3)Obsah chlóru môže byť uvedený |najvyšší obsah biuretu: močovinový dusík x 0,026 |NPK- hnojivo suspen-zné | Výrobok v kvapalnej forme, ktorého živiny pochádzajú zo surovín, ktoré existujú nielen ako suspenzia vo vode, ale aj roztok bez látok živočíšneho alebo rastlinného pôvodu | 20 % (N + P2O5 + K2O) | 3 % N 4 % P2O5 4 % K2O | (1)Celkový dusík(2)Dusičnanový dusík(3)Amoniakálny dusík(4)Močovinový dusík | (1)Vodorozpustný P2O5(2)P2O5 rozpustný v neutrálnom citráte amónnom(3)P2O5 rozpustný v neutrálnom citráte amónnom a vo vode v neutrálnom citráte amónnom a vo vode | Vodoroz-pustný K2O | (1)Celkový dusík(2)Ak dosiahne jedna z foriem dusíka (2) až (4) min. 1 hmotnostné percento, táto musí byť zaručená.Ak je obsah biuretu pod 0,2 %, môže byť doplnený údaj "bez biuretu" | Hnojivá smú popri Thomasovej múčke obsahovať aj hlinito-vápenatý fosfát, technický fosfát, čiastočne rozložený surový fosfát (1)Ak nedosahuje vodorozpustný P2O5 2 %, je uvedená iba rozpustnosť (2)(2)Ak dosiahne vodorozpustný P2O5 2 %, uvedie sa rozpustnosť (3) a súčasne obsah vodorozpustného P2O5 | (1)Vodorozpustný oxid draselný(2)Údaj "bezchlórové" môže byť použitý len ak obsah chlóru nepresahuje 2 % Cl(3)Obsah chlóru môže byť uvedený |najvyšší obsah biuretu: močovinový dusík x 0,026 |NP hnojivo kvapalné (roztok) | Výrobok je získaný chemickou cestou a rozpustením vo vode, stály pri atmosferic -kom tlaku, bez pridania látok živočíš-neho alebo rastlinného pôvodu | 18 % (N + P2O5) | 3 % N 5 % P2O5 | (1)Celkový dusík(2)Dusičnanový dusík(3)Amoniakálny dusík(4)Močovinový dusík | Vodorozpustný P2O5 | | (1)Celkový dusík(2)Ak dosiahne jedna z foriem dusíka (2) až (4) min. 1 hmotnostné percento, táto musí byť zaručená.Ak je obsah biuretu pod 0,2 %, môže byť doplnený údaj "bez biuretu" | Vodorozpustný P2O5 | |najvyšší obsah biuretu: močovinový dusík x 0,026 | | |NP- hnojivo suspen-zné | Výrobok v kvapalnej forme, ktorého živiny pochádzajú zo surovín, ktoré existujú nielen ako suspenzia vo vode, ale aj roztok bez látok živočíšneho alebo rastlinného pôvodu | 18 % (N + P2O5) | 3 % N 5 % P2O5 | (1)Celkový dusík(2)Dusičnanový dusík(3)Amoniakálny dusík(4)Močovinový dusík | (1)Vodorozpustný P2O5(2)P2O5 rozpustný v neutrálnom citráte amónnom(3)P2O5 rozpustný v neutrálnom citráte amónnom a vo vode | | (1)Celkový dusík(2)Akdosiahne jedna z foriem dusíka (2) až (4) min. 1 hmotnostné percento, táto musí byť zaručenáAk je obsah biuretu pod 0,2 %, môže byť doplnený údaj "bez biuretu" | (1)Ak nedosahuje vodorozpustný P2O5 2 %, je uvedená iba rozpustnosť (2)(2)Ak dosiahne vodorozpustný P2O5 2 %, uvedie sa rozpustnosť (3) a súčasne obsah vodorozpustného P2O5 Hnojivá smú popri Thomasovej múčke obsahovať aj hlinito-vápenatý fosfát, technický fosfát, čiastočne rozložený surový fosfát | |najvyšší obsah biuretu: močovinový dusík x 0,026 | | |NK hnojivo kvapalné (roztok) | Výrobok je získaný chemickou cestou rozpustením vo vode, stály pri atmosferic -kom tlaku, bez pridania látok živočíš- neho alebo rastlinného pôvodu | 15 % (N + K2O) | 3 % N 5 % K2O | (1)Celkový dusík(2)Dusičnanový dusík(3)Amoniakálny dusík(4)Močovinový dusík | | (1) Vodoroz-pustný K2O | (1)Celkový dusík(2)Ak dosiahne jedna z foriem dusíka (2) až (4) min. 1 hmotnostné percento, táto musí byť zaručená.Ak je obsah biuretu pod 0,2 %, môže byť doplnený údaj "bez biuretu" | | (1)Vodorozpustný oxid draselný(2)Údaj "bezchlórové" môže byť použitý len ak obsah chlóru nepresahuje 2 % Cl(3)Obsah chlóru môže byť uvedený |najvyšší obsah biuretu: močovinový dusík x 0,026 | | |NK- hnojivo suspen-zné | Výrobok v kvapalnej forme, ktorého živiny pochádzajú zo surovín, ktoré existujú nielen ako suspenzia vo vode, ale aj roztok bez látok živočíšneho alebo rastlinného pôvodu | 18 % (N + K2O) | 3 % N 5 % K2O | (1)Celkový dusík(2)Dusičnanový dusík(3)Amoniakálny dusík(4)Močovinový dusík | | (1) Vodoroz-pustný K2O | (1)Celkový dusík(2)Ak dosiahne jedna z foriem dusíka (2) až (4) min. 1 hmotnostné percento, táto musí byť zaručená.Ak je obsah biuretu pod 0,2 %, môže byť doplnený údaj "bez biuretu" | | (1)Vodorozpustný oxid draselný(2)Údaj "bezchlórové" môže byť použitý len ak obsah chlóru nepresahuje 2 % Cl(3)Obsah chlóru môže byť uvedený |najvyšší obsah biuretu: močovinový dusík x 0,026 | | |PK hnojivo kvapalné (roztok) | Výrobok je získaný chemickou cestou rozpustením vo vode, stály pri atmosferic -kom tlaku, bez pridania látok živočíš-neho alebo rastlinného pôvodu | 18 % (P2O5 + K2O) | 5 % P2O5 5 % K2O | | (1) vodorozpustný P2O5 | (1) vodoroz-pustný K2O | | Vodorozpustný P2O5 | (1)Vodorozpustný oxid draselný(2)Údaj "bezchlórové" môže byť použitý len ak obsah chlóru nepresahuje 2 % Cl(3)Obsah chlóru môže byť uvedený |PK- hnojivo suspen-zné | Výrobok v kvapalnej forme, ktorého živiny pochádzajú zo surovín, ktoré existujú nielen ako suspenzia vo vode, ale aj roztok bez látok živočíšneho alebo rastlinného pôvodu | 18 % (P2O5 + K2O) | 5 % P2O5 5 % K2O | | (1)Vodorozpustný P2O5(2)P2O5 rozpustný v neutrálnom citráte amónnom(3)P2O5 rozpustný v neutrálnom citráte amónnom a vo vode | (1) Vodoroz-pustný K2O | | (1)Ak nedosahuje vodorozpustný P2O5 2 %, je uvedená iba rozpustnosť(2)(3) Ak dosiahne vodorozpustný P2O5 2 %, uvedie sa rozpustnosť (3) a súčasne obsah vodorozpustného P2O5 Hnojivá smú popri Thomasovej múčke obsahovať aj hlinito-vápenatý fosfát, technický fosfát, čiastočne rozložený surový fosfát | (1)Vodorozpustný oxid draselný(2)Údaj "bezchlórové" môže byť použitý len ak obsah chlóru nepresahuje 2 % Cl(3)Obsah chlóru môže byť uvedený |--------------------------------------------------