title: Smernica Rady 2003/86/ES z 22. septembra 2003 o práve na zlúčenie rodiny

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32003L0086

Úradný vestník L 251 , 03/10/2003 S. 0012 - 0018

		Smernica Rady 2003/86/ESz 22. septembra 2003o práve na zlúčenie rodinyRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 63 ods. 3 písm. a),so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [2],so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru [3],so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov [4],keďže:(1) s cieľom pokračujúceho vytvárania priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti Zmluva o založení Európskeho spoločenstva ustanovuje prijatie opatrení zameraných na zabezpečenie voľného pohybu osôb súbežne s vedľajšími opatreniami vzťahujúcimi sa na kontroly na vonkajšej hranici, azyl a prisťahovalectvo a tiež prijatie opatrení vzťahujúcich sa na azyl, prisťahovalectvo a zabezpečenie práv štátnych príslušníkov tretích krajín;(2) je potrebné prijať opatrenia týkajúce sa zlúčenia rodiny v súlade s povinnosťou chrániť rodinu a rešpektovať rodinný život, ktorá je zakotvená v mnohých nástrojoch medzinárodného práva. Táto smernica rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané najmä v článku 8 Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd a v Charte základných práv Európskej únie.(3) Európska Rada na svojom mimoriadnom zasadnutí v Tampere 15. a 16. októbra 1999, potvrdila potrebu zosúladenia vnútroštátnych právnych predpisov o podmienkach prijímania a pobytu štátnych občanov tretích krajín. V tejto súvislosti uviedla najmä, že Európska únia má zabezpečiť spravodlivé zaobchádzanie so štátnymi občanmi tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú na území členských štátov a dôraznejšia integračná politika má viesť k zabezpečeniu ich práv a povinností, ktoré sú porovnateľné s právami a povinnosťami občanov Európskej únie. Preto Európska Rada požiadala Radu, aby urýchlene prijala rozhodnutia na základe návrhov Komisie. Potrebu dosiahnutia cieľov vymedzených v Tampere znovu potvrdila Európska Rada v Laekene 14. a 15. decembra 2001;(4) zlúčenie rodiny je nevyhnutný spôsob na umožnenie rodinného života. Pomáha vytvárať sociálno-kultúrnu stabilitu, ktorá uľahčuje integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín v členskom štáte, čo slúži aj na podporu ekonomickej a sociálnej súdržnosti, základného cieľa spoločenstva uvedeného v zmluve;(5) členské štáty majú zabezpečiť nadobudnutie účinnosti ustanovení tejto smernice bez diskriminácie na základe pohlavia, rasy, farby, etnického alebo sociálneho pôvodu, genetických znakov, jazyka, náboženstva alebo presvedčenia, politických alebo iných názorov, príslušnosti k národnostnej menšine, majetku, narodenia, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie;(6) na ochranu rodiny a vytvorenie alebo zachovanie rodinného života je potrebné stanoviť materiálne podmienky na uplatnenie práva na zlúčenie rodiny na základe spoločných kritérií;(7) členské štáty by mali byť schopné uplatňovať túto smernicu aj vtedy, keď rodina vstúpi spoločne;(8) osobitnú pozornosť je potrebné venovať situácii utečencov s ohľadom na príčiny, ktoré ich donútili opustiť svoju krajinu a bránili im tam viesť normálny rodinný život. Preto je potrebné ustanoviť priaznivejšie podmienky na uplatnenie ich práva na zlúčenie rodiny;(9) zlúčenie rodiny sa má v každom prípade vzťahovať na členov užšej rodiny, to znamená na manželského partnera a maloleté deti;(10) je na členskom štáte, aby rozhodol, či si želá povoliť zlúčenie rodiny príbuzným v priamej vzostupnej línii, dospelým slobodným deťom, nezosobášeným alebo registrovaným partnerom, ako aj, v prípade polygamického manželstva, maloletým deťom ďalšieho manželského partnera a garanta. Keď členský štát povolí zlúčenie týchto osôb, nedotkne sa to možnosti členských štátov, ktoré neuznávajú existenciu rodinných väzieb v prípadoch, na ktoré sa vzťahuje toto ustanovenie, nezaobchádzať s uvedenými osobami ako s rodinnými príslušníkmi, pokiaľ ide o právo zdržiavať sa v inom členskom štáte, čo je vymedzené v príslušných právnych predpisoch ES;(11) právo na zlúčenie rodiny sa má uplatňovať v náležitom súlade s hodnotami a zásadami uznávanými členskými štátmi, najmä vo vzťahu k právam žien a detí; takýto súlad oprávňuje na prípadné prijatie reštriktívnych opatrení voči žiadostiam o zlúčenie rodiny polygamických domácností;(12) možnosťou obmedzenia práva rodiny na zlúčenie detí starších ako 12 rokov, ktorých primárne bydlisko nie je spolu s garantom, sa myslí zohľadnenie schopnosti detí integrovať sa v ranom veku a zabezpečiť, že získajú potrebné vzdelanie a jazykové znalosti v škole;(13) mal by sa ustanoviť súbor pravidiel upravujúcich postup posudzovania žiadostí o zlúčenie rodiny a o vstup a pobyt rodinných príslušníkov. Tieto postupy majú byť účinné a zvládnuteľné, pričom majú brať do úvahy bežnú pracovnú náplň administratívy členských štátov a zároveň majú byť transparentné a spravodlivé, aby mali dotknuté osoby zabezpečenú primeranú právnu istotu;(14) zlúčenie rodiny je možné zamietnuť na základe oprávnených dôvodov. Osoba, ktorá chce získať povolenie na zlúčenie rodiny, nemá predovšetkým predstavovať hrozbu pre verejný poriadok alebo bezpečnosť štátu. Pojem verejný poriadok môže zahŕňať aj odsúdenie za spáchanie závažného trestného činu. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že pojem verejný poriadok a bezpečnosť štátu zahŕňa aj prípady, v ktorých štátny príslušník tretej krajiny patrí do zoskupenia, ktoré podporuje terorizmus, podporuje takéto zoskupenie alebo má extrémistické ciele;(15) je potrebné podporovať integráciu rodinných príslušníkov. Na tento účel im má byť poskytnuté také nezávislé postavenie, ako má garant, najmä v prípadoch rozpadu manželstva alebo partnerstva, a prístup k vzdelaniu, zamestnaniu a odbornej príprave na povolanie za rovnakých podmienok ako osobe, s ktorou sú podľa príslušných podmienok zlúčení;(16) s ohľadom na to, že ciele navrhovaného opatrenia, a to ustanovenie práva na zlúčenie rodiny pre štátnych príslušníkov tretích krajín, ktoré sa má uplatňovať podľa spoločných pravidiel, nemôžu uspokojivo splniť členské štáty a kvôli rozsahu a účinkom tohto opatrenia ich môže lepšie splniť spoločenstvo, môže spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity, ktorá je ustanovená v článku 5 zmluvy. Podľa zásady proporcionality, ktorá je ustanovená v tom istom článku, táto smernica neprekračuje rámec toho, čo je potrebné na splnenie týchto cieľov;(17) v súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Spojeného kráľovstva a Írska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, sa tieto členské štáty nezúčastňujú na prijatí tejto smernice a nie sú ňou viazané a ani sa na ne nevzťahuje;(18) v súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tejto smernice a nie je ňou viazané a ani sa na neho nevzťahuje,PRIJALA TÚTO SMERNICU:KAPITOLA IVšeobecné ustanoveniaČlánok 1Účelom tejto smernice je určiť podmienky na uplatňovanie práva na zlúčenie rodiny štátnymi príslušníkmi tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú na území členských štátov.Článok 2Na účely tejto smernice:a) "štátny príslušník tretej krajiny" je každá osoba, ktorá nie je občanom únie v zmysle článku 17 ods. 1 zmluvy;b) "utečenec" je každý štátny príslušník tretej krajiny alebo osoba bez štátnej príslušnosti, ktorá má postavenie utečenca v zmysle Ženevského dohovoru o postavení utečencov z 28. júla 1951, zmeneného a doplneného protokolom podpísaným v New Yorku 31. januára 1967;c) "garant" je štátny príslušník tretej krajiny oprávnene sa zdržiavajúci v členskom štáte, ktorý žiada alebo rodinní príslušníci ktorého žiadajú o zlúčenie rodiny, aby s ním boli spojení;d) "zlúčenie rodiny" je vstup a pobyt rodinných príslušníkov štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý sa oprávnene zdržiava v danom členskom štáte, s cieľom zachovania rodinnej jednotky v členskom štáte bez ohľadu na to, či rodinný vzťah vznikol pred alebo po jeho vstupe;e) "povolenie na pobyt" je každé povolenie vydané orgánmi členského štátu, ktoré umožňuje štátnemu príslušníkovi tretej krajiny oprávnený pobyt na jeho území v súlade s ustanoveniami článku 1 ods. 2 písm. a) nariadenia Rady (ES) č. 1030/2002 z 13. júna 2002, ktorým sa stanovuje jednotný formát povolení na pobyt pre štátnych príslušníkov tretích štátov [5];f) "maloletý bez sprievodu" je štátny príslušník tretej krajiny alebo osoba bez štátnej príslušnosti mladšia ako osemnásť rokov, ktorý prichádza na územie členských štátov bez sprievodu dospelého, ktorý je zo zákona alebo podľa obyčajového práva za neho zodpovedný, a dovtedy, kým nie je právoplatne zverený do starostlivosti takejto osoby, alebo maloletý, ktorý zostal bez sprievodu po vstupe na územie členských štátov.Článok 31. Táto smernica sa uplatňuje v prípade, keď je garant držiteľom povolenia na pobyt vydaného členským štátom na obdobie jedného roka alebo dlhšie, a má dostatočné vyhliadky na získanie povolenia na trvalý pobyt, ak sú rodinní príslušníci jeho rodiny štátnymi príslušníkmi tretej krajiny akéhokoľvek postavenia.2. Táto smernica sa neuplatňuje, ak garant:a) žiada o uznanie postavenia utečenca a jeho žiadosť ešte nebola dôvodom na konečné rozhodnutie;b) je oprávnený zdržiavať sa v členskom štáte na základe dočasnej ochrany alebo žiada o povolenie na pobyt na tomto základe, pričom očakáva rozhodnutie o svojom postavení;c) je oprávnený zdržiavať sa v členskom štáte na základe doplnkovej formy ochrany v súlade s medzinárodnými záväzkami, vnútroštátnymi právnymi predpismi alebo praxou členských štátov, alebo žiada o povolenie na pobyt na tomto základe, pričom očakáva rozhodnutie o svojom postavení.3. Táto smernica sa nevzťahuje na rodinných príslušníkov občanov únie.4. Táto smernica sa nedotýka priaznivejších ustanovení:a) bilaterálnych alebo multilaterálnych dohôd medzi spoločenstvom alebo spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a tretími krajinami na strane druhej;b) Európskej sociálnej charty z 18. októbra 1961, revidovanej Európskej sociálnej charty z 3. mája 1987 a Európskeho dohovoru o právnom postavení migrujúcich pracovníkov z 24. novembra 1977.5. Táto smernica neovplyvňuje možnosť členských štátov prijať alebo zachovať priaznivejšie ustanovenia.KAPITOLA IIRodinní príslušníciČlánok 41. Členské štáty povolia vstup a pobyt podľa tejto smernice a za predpokladu splnenia podmienok ustanovených v kapitole IV, ako aj článku 16, týmto rodinným príslušníkom:a) manželskému partnerovi garanta;b) maloletým deťom garanta a jeho manželského partnera vrátane osvojených detí v súlade s rozhodnutím, ktoré prijal príslušný orgán v príslušnom členskom štáte, alebo s rozhodnutím, ktoré je automaticky vykonateľné vďaka medzinárodným záväzkom tohto členského štátu, alebo ktoré sa musí uznať v súlade s medzinárodnými záväzkami;c) maloletým deťom garanta vrátane osvojených detí garanta, keď sú v jeho starostlivosti a sú od neho závislé. Členské štáty môžu povoliť zlúčenie detí, ktorých starostlivosť je zdieľaná za predpokladu, že druhá strana, podieľajúca sa na starostlivosti, dala svoj súhlas;d) maloletým deťom vrátane osvojených detí manželského partnera, keď sú v starostlivosti manželského partnera a sú od neho závislé. Členské štáty môžu povoliť zlúčenie deti, ktorých starostlivosť je zdieľaná za predpokladu, že druhá strana, podieľajúca sa na starostlivosti, dala svoj súhlas.Maloleté deti uvedené v tomto článku musia byť mladšie, ako je vek plnoletosti ustanovený právom príslušného členského štátu a nesmú byť v manželskom zväzku.Keď je dieťa staršie ako 12 rokov a prichádza nezávisle od svojej ostatnej rodiny, môže členský štát postupovať odlišne a predtým, ako povolí vstup a pobyt podľa tejto smernice, overí, či dieťa spĺňa podmienku na integráciu ustanovenú jeho platnými právnymi predpismi k dátumu vykonania tejto smernice.2. Členské štáty môžu zákonom alebo iným právnym predpisom povoliť vstup a pobyt v súlade s touto smernicou a za predpokladu splnenia podmienok ustanovených v kapitole IV týmto rodinným príslušníkom:a) prvostupňovým príbuzným v priamej vzostupnej línii garanta alebo jeho manželského partnera, keď sú od neho závislí a nepožívajú náležitú rodinnú podporu v krajine pôvodu;b) dospelým nezosobášeným deťom garanta alebo jeho manželského partnera, keď sú objektívne neschopné zabezpečiť svoje vlastné potreby z dôvodu svojho zdravotného stavu.3. Členské štáty môžu zákonom alebo iným právnym predpisom povoliť vstup a pobyt v súlade s touto smernicou a za predpokladu splnenia podmienok ustanovených v kapitole IV nezosobášenému partnerovi, ktorý je štátnym príslušníkom tretej krajiny, s ktorým je garant v riadne úradne potvrdenom trvalom dlhodobom vzťahu, alebo štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý je spojený s garantom v registrovanom partnerstve v súlade s článkom 5 ods. 2, a slobodným neplnoletým deťom vrátane osvojených detí takýchto osôb, ako aj ich dospelých slobodných detí, ktoré sú objektívne neschopné zabezpečiť svoje vlastné potreby z dôvodu svojho zdravotného stavu.Členské štáty môžu rozhodnúť, že pokiaľ ide o zlúčenie rodiny, s registrovanými partnermi sa bude zaobchádzať rovnako ako s manželmi.4. V prípade polygamického manželstva, ak garant už má manželského partnera, ktorý s ním žije na území členského štátu, príslušný členský štát nepovolí ďalšiemu manželskému partnerovi zlúčenie rodiny.Odlišne od ods. 1 písm. c) môžu členské štáty obmedziť zlúčenie rodiny na maloleté deti ďalšej manželského partnera a garanta.5. S cieľom zabezpečiť lepšiu integráciu a zabrániť núteným manželstvám, členské štáty môžu požadovať, aby garant a jeho manželský partner dosiahli minimálnu vekovú hranicu a najviac 21 rokov na to, aby sa manželský partner mohol pripojiť ku garantovi.6. Členské štáty môžu postupovať odlišne a požadovať, aby žiadosti týkajúce sa zlúčenia rodiny maloletých detí boli podané do veku 15 rokov, ako ustanovujú jeho platné právne predpisy k dátumu vykonania tejto smernice. Ak bude žiadosť podaná po dosiahnutí veku 15 rokov, členské štáty, ktoré sa rozhodnú uplatniť tento odlišný postup, povolia vstup a pobyt takýmto deťom na základe iných dôvodov, ako je zlúčenie rodiny.KAPITOLA IIIPodanie a posúdenie žiadostiČlánok 51. Členské štáty určia, či s cieľom uplatnenia práva na zlúčenie rodiny žiadosť o vstup a pobyt podá príslušným orgánom príslušného členského štátu garant alebo rodinný príslušník alebo rodinní príslušníci.2. K žiadosti je potrebné priložiť písomný dôkaz o rodinnom vzťahu a o splnení podmienok, ktoré sú ustanovené v článkoch 4 a 6 a kde je to uplatniteľné, v článkoch 7 a 8, ako aj overené kópie cestovných dokladov rodinného príslušníka/rodinných príslušníkov.Ak je to potrebné s cieľom získania dôkazu o existencii rodinného vzťahu, môžu členské štáty uskutočniť pohovory s garantom a jeho/jej rodinnými príslušníkmi a viesť ďalšie vyšetrovania, ktoré sa ukážu byť nevyhnutné.Pri posudzovaní žiadosti, ktorá sa týka nezosobášeného partnera garanta, členské štáty považujú za dôkaz rodinného vzťahu také faktory ako spoločné dieťa, predchádzajúce spolužitie, registrácia partnerstva a iné spoľahlivé dôkazné prostriedky.3. Žiadosť sa podá a posúdi, keď sa rodinní príslušníci zdržiavajú mimo územia členského štátu, v ktorom sa zdržiava garant.Členský štát môže za primeraných okolností postupovať odlišne a prijať žiadosť podanú vtedy, keď sú už rodinní príslušníci na jeho území.4. Príslušné orgány členského štátu dajú osobe, ktorá podala žiadosť, čo najskôr písomné oznámenie o rozhodnutí, v každom prípade najneskôr do deviatich mesiacov od dátumu podania žiadosti.Za výnimočných okolností, súvisiacich so zložitosťou posúdenia žiadosti, sa lehota uvedená v prvom pododseku môže predĺžiť.Uvedú sa dôvody rozhodnutia o zamietnutí žiadosti. Akékoľvek dôsledky neprijatia žiadneho rozhodnutia do konca lehoty stanovenej v prvom pododseku sa vymedzia vo vnútroštátnych právnych predpisoch príslušného členského štátu.5. Pri posudzovaní žiadosti členské štáty náležito zohľadnia najlepšie záujmy maloletých detí.KAPITOLA IVPožiadavky na uplatnenie práva na zlúčenie rodinyČlánok 61. Členské štáty môžu zamietnuť žiadosť o vstup a pobyt rodinných príslušníkov z dôvodov verejného poriadku, bezpečnosti štátu a verejného zdravia.2. Členské štáty môžu odobrať alebo odmietnuť obnoviť povolenie na pobyt rodinných príslušníkov z dôvodov verejného poriadku, bezpečnosti štátu a verejného zdravia.Pri prijímaní príslušného rozhodnutia vezmú členské štáty do úvahy okrem článku 17 závažnosť alebo druh trestného činu proti verejnému poriadku alebo bezpečnosti štátu, ktorý spáchal rodinný príslušník, alebo hrozby pochádzajúce od takejto osoby.3. Príslušné orgány dotknutého členského štátu nesmú odmietnuť obnovenie povolenia na pobyt a nariadiť odsun z územia iba z dôvodu choroby alebo postihnutia, ktoré nastali po vydaní povolenia na pobyt.Článok 71. Po podaní žiadosti o zlúčenie rodiny môže príslušný členský štát požiadať osobu, ktorá podala žiadosť, aby predložila dôkaz o tom, že garant:a) má ubytovanie považované za bežné pre porovnateľnú rodinu v tom istom regióne, a ktoré spĺňa všeobecné zdravotné a bezpečnostné predpisy platné v dotknutom členskom štáte;b) má zdravotné poistenie pokrývajúce všetky riziká, ktoré sú bežne kryté pre vlastných štátnych príslušníkov dotknutého členského štátu, pre seba a pre príslušníkov svojej rodiny;c) má trvalý a pravidelný príjem, ktoré sú dostatočné na to, aby uživil seba a svojich rodinných príslušníkov bez toho, aby sa uchýlil k systému sociálnej pomoci príslušného členského štátu. Členské štáty zhodnotia tieto príjmy so zreteľom na ich charakter a pravidelnosť a môžu vziať do úvahy aj úroveň minimálnej vnútroštátnej mzdy a dôchodku, ako aj počet rodinných príslušníkov.2. Členské štáty môžu požadovať od štátnych príslušníkov tretích krajín, aby dodržiavali integračné opatrenia v súlade s vnútroštátnym právom.Pokiaľ ide o utečencov a/alebo rodinných príslušníkov utečencov uvedených v článku 12, integračné opatrenia uvedené v prvom pododseku sa môžu uplatniť iba vtedy, ak bolo dotknutým osobám povolené zlúčenie rodiny.Článok 8Členské štáty môžu požadovať od garanta, aby mal oprávnený pobyt na ich území počas obdobia nepresahujúceho dva roky predtým, ako sa k nemu pripoja jeho rodinní príslušníci.Členský štát môže odlišným postupom ustanoviť čakaciu dobu najviac na tri roky medzi podaním žiadosti o zlúčenie rodiny a vydaním povolenia na pobyt rodinným príslušníkom, ak právne predpisy členského štátu, ktoré sa týkajú zlúčenia rodiny a sú platné k dátumu prijatia tejto smernice berú do úvahy jeho prijímaciu kapacitu.KAPITOLA VZlúčenie rodiny utečencovČlánok 91. Táto kapitola sa vzťahuje na zlúčenie rodiny utečencov uznaných členskými štátmi.2. Členské štáty môžu obmedziť uplatňovanie tejto kapitoly na utečencov, ktorých rodinné vzťahy časovo predchádzajú ich vstupu.3. Táto kapitola nemá dopad na žiadne predpisy, ktoré udeľujú rodinným príslušníkom postavenie utečenca.Článok 101. Článok 4 sa vzťahuje na vymedzenie pojmu rodinných príslušníkov okrem jeho tretieho pododseku ods. 1, ktorý sa nevzťahuje na deti utečencov.2. Členské štáty môžu povoliť zlúčenie rodiny pre ďalších rodinných príslušníkov, ktorí nie sú uvedení v článku 4, ak sú od utečenca závislí.3. Ak je utečencom maloletá osoba bez sprievodu, členské štáty:a) povolia vstup a pobyt na účely zlúčenia rodiny jej prvostupňovým príbuzným v priamej vzostupnej línii bez toho, aby sa uplatnili podmienky ustanovené v článku 4 ods. 2 písm. a);b) môžu povoliť vstup a pobyt na účely zlúčenia rodiny jej opatrovníkovi alebo ktorémukoľvek inému rodinnému príslušníkovi, ak utečenec nemá žiadnych príbuzných v priamej vzostupnej línii alebo takýchto príbuzných nie je možné vypátrať.Článok 111. Článok 5 sa vzťahuje na podanie a posúdenie žiadosti za predpokladu uplatnenia ods. 2 tohto článku.2. Ak utečenec nemôže predložiť úradný písomný dôkaz o rodinnom vzťahu, členské štáty vezmú do úvahy iné dôkazy o existencii takéhoto vzťahu, ktoré sa zhodnotia podľa vnútroštátneho práva. Rozhodnutie o zamietnutí žiadosti sa nesmie zakladať iba na skutočnosti, že chýba písomný dôkaz.Článok 121. Odlišne od článku 7 členské štáty nepožadujú od utečenca a/alebo od rodinných príslušníkov, aby vo vzťahu k žiadosti, ktorá sa týka rodinných príslušníkov uvedených v článku 4 ods. 1 predložili dôkaz, že utečenec spĺňa požiadavky ustanovené v článku 7.Ak je zlúčenie rodiny možné v tretej krajine, s ktorou má garant a/alebo rodinní príslušníci osobitné väzby, môžu členské štáty, bez toho, aby boli dotknuté medzinárodné záväzky, požadovať predloženie dôkazu uvedeného v prvom pododseku.Členské štáty môžu požadovať od utečenca, aby splnil podmienky uvedené v článku 7 ods. 1, ak sa žiadosť o zlúčenie rodiny nepodá v lehote troch mesiacov od priznania postavenia utečenca.2. Odlišne od článku 8 členské štáty nepožadujú od utečenca, aby sa už zdržiaval na ich území počas určitého obdobia predtým, ako sa k nemu pripoja jeho rodinní príslušníci.KAPITOLA VIVstup a pobyt rodinných príslušníkovČlánok 131. Akonáhle je žiadosť o zlúčenie rodiny prijatá, príslušný členský štát povolí vstup rodinného príslušníka alebo rodinných príslušníkov. V tomto ohľade poskytne príslušný členský štát takýmto osobám všetky prostriedky potrebné na získanie požadovaných víz.2. Príslušný členský štát udelí rodinným príslušníkom prvé povolenie na pobyt s dĺžkou najmenej jeden rok. Toto povolenie na pobyt je obnoviteľné.3. Dĺžka trvania povolení na pobyt udelených rodinnému príslušníkovi/rodinným príslušníkom nie je v zásade dlhšia ako dátum skončenia platnosti povolenia na pobyt, ktoré má garant.Článok 141. Rodinní príslušníci garanta budú mať rovnaký nárok ako garant na:a) prístup k vzdelaniu;b) prístup k zamestnaniu a samostatnej zárobkovej činnosti;c) prístup k poradni pre voľbu povolania, počiatočnej a ďalšej odbornej príprave na povolanie a rekvalifikáciu.2. Členské štáty môžu v súlade s vnútroštátnym právom rozhodnúť, za akých podmienok rodinní príslušníci vykonávajú činnosť v pracovnom pomere a samostatnú zárobkovú činnosť. V týchto podmienkach sa stanoví lehota, ktorá v žiadnom prípade nepresiahne 12 mesiacov, počas ktorej môžu členské štáty preskúmať situáciu na svojom trhu práce predtým, ako povolia rodinným príslušníkom vykonávať činnosť v pracovnom pomere alebo samostatnú zárobkovú činnosť.3. Členské štáty môžu obmedziť prístup k činnosti v pracovnom pomere a samostatnej zárobkovej činnosti pre prvostupňových príbuzných v priamej vzostupnej línii alebo pre dospelé nezosobášené deti, na ktoré sa vzťahuje článok 4 ods. 2Článok 151. Najneskôr po piatich rokoch pobytu a za predpokladu, že rodinnému príslušníkovi ešte nebolo udelené povolenie na pobyt z iných dôvodov ako zlúčenie rodiny, manželský partner alebo nezosobášený partner a dieťa, ktoré dosiahlo plnoletosť, má na základe žiadosti, ak sa vyžaduje, nárok na samostatné povolenie na pobyt, nezávisle od povolenia na pobyt garanta.Členské štáty môžu obmedziť udelenie povolenia na pobyt uvedeného v prvom pododseku manželskému partnerovi alebo nezosobášenému partnerovi v prípade rozpadu rodinného vzťahu.2. Členské štáty môžu vydať samostatné povolenie na pobyt dospelým deťom a príbuzným v priamej vzostupnej línii, na ktorých sa vzťahuje článok 4 ods. 13. V prípade ovdovenia, rozvodu, odluky alebo úmrtia prvostupňových príbuzných v priamej vzostupnej alebo zostupnej línii je možné vydať samostatné povolenie na pobyt na základe žiadosti, ak sa vyžaduje, osobám, ktoré vstúpili na základe zlúčenia rodiny. Členské štáty vydajú ustanovenia na zabezpečenie udelenia samostatného povolenia na pobyt v prípade mimoriadne zložitých okolností.4. Podmienky týkajúce sa udelenia a doby platnosti samostatného povolenia na pobyt sú ustanovené vnútroštátnym právom.KAPITOLA VIISankcie a nápravaČlánok 161. Členské štáty môžu zamietnuť žiadosť o vstup a pobyt na účel zlúčenia rodiny, alebo, podľa potreby, odobrať alebo odmietnuť obnoviť povolenie na pobyt rodinného príslušníka za týchto okolností:a) keď nie sú splnené alebo prestali byť plnené podmienky ustanovené touto smernicou.Keď pri obnovení povolenia na pobyt nemá garant dostatočný príjem bez uchýlenia sa k systému sociálnej pomoci členského štátu, ako je uvedené v článku 7 ods. 1 písm. c), členský štát vezme do úvahy prispievanie rodinných príslušníkov do príjmu domácnosti;b) keď garant a jeho rodinný príslušník/rodinní príslušníci nežijú alebo prestali žiť v skutočnom manželskom alebo rodinnom vzťahu;c) keď sa zistí, že garant alebo nezosobášený partner je v manželskom zväzku alebo je v trvalom dlhodobom zväzku s inou osobou.2. Členské štáty môžu takisto zamietnuť žiadosť o vstup a pobyt na účel zlúčenia rodiny, alebo odobrať alebo odmietnuť obnoviť povolenie na pobyt rodinného príslušníka, ak sa preukáže, že:a) boli použité nepravdivé alebo zavádzajúce informácie, falošné alebo sfalšované doklady, bol spáchaný podvod iným spôsobom alebo boli použité iné nezákonné prostriedky;b) k manželstvu, partnerstvu alebo osvojeniu došlo iba s cieľom umožnenia dotknutej osobe vstúpiť alebo sa zdržiavať v členskom štáte;Pri hodnotení so zreteľom na tento bod môžu členské štáty vziať do úvahy najmä skutočnosť, že k manželstvu, partnerstvu alebo osvojeniu došlo po tom, ako bolo garantovi vydané povolenie na pobyt.3. Členské štáty môžu odobrať alebo odmietnuť obnoviť povolenie na pobyt rodinného príslušníka, keď sa garantovo povolenie na pobyt končí a rodinný príslušník ešte nemá právo na samostatný pobyt podľa článku 15.4. Členské štáty môžu vykonať špecifické kontroly a inšpekcie, ak existuje dôvodné podozrenie z podvodu alebo účelového manželstva, partnerstva alebo osvojenia, ako je vymedzené v ods. 2 Špecifické kontroly sa môžu začať aj pri príležitosti obnovenia povolenia na pobyt rodinných príslušníkov.Článok 17Členské štáty náležito zohľadnia charakter a pevnosť rodinných vzťahov osoby a trvanie jej pobytu v členskom štáte a existenciu rodinných, kultúrnych a sociálnych väzieb s krajinou jej pôvodu, keď zamietnu žiadosť, odoberú alebo odmietnu obnoviť povolenie na pobyt, alebo rozhodnú nariadiť odsun garanta alebo jeho rodinných príslušníkov.Článok 18Členské štáty zabezpečia, aby garant a/alebo jeho rodinní príslušníci majú právo vzniesť právnu námietku, keď je žiadosť o zlúčenie rodiny zamietnutá, alebo keď povolenie na pobyt nie je obnovené, alebo je odobraté, alebo je nariadený odsun.Postup a právomoc, podľa ktorých sa uplatňuje právo uvedené v prvom pododseku, ustanoví príslušný členský štát.KAPITOLA VIIIZáverečné ustanoveniaČlánok 19Komisia pravidelne, a po prvý raz najneskôr do 3. októbra 2007, podáva správu Európskemu parlamentu a Rade o uplatňovaní tejto smernice v členských štátoch a navrhne zmeny a doplnenia, ktoré sa ukážu byť potrebné. Tieto návrhy na zmeny a doplnenia sa vypracujú prioritne vo vzťahu k článkom 3, 4, 7, 8 a 13.Článok 20Členské štáty prijmú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 3. októbra 2005. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Keď členské štáty prijímajú tieto opatrenia, uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.Článok 21Táto smernica nadobúda účinnosť v deň jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.Článok 22Táto smernica je adresovaná členským štátom v súlade so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva.V Bruseli 22. septembra 2003Za RadupredsedaF. Frattini[1] Ú. v. ES C 116 E, 26.4.2000, s. 66 aÚ. v. ES C 62 E, 27.2.2001, s. 99.[2] Ú. v. ES C 135, 7.5.2001, s. 174.[3] Ú. v. ES C 204, 18.7.2000, s. 40.[4] Ú. v. ES C 73, 26.3.2003, s. 16.[5] Ú. v. ES L 157, 15.6.2002, s. 1.--------------------------------------------------


title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ z  13. decembra 2011 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie  Text s významom pre EHP

text:
               28.1.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 26/1

         SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2011/92/EÚ
   z 13. decembra 2011
   o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie
   (kodifikované znenie)
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
   po konzultácii Výboru regiónov,
   konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
   keďže:

               (1)

               Smernica Rady 85/337/EHS z 27. júna 1985 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (3) bola opakovane (4) podstatným spôsobom zmenená a doplnená. V záujme jasnosti a prehľadnosti by sa mala táto smernica kodifikovať.

               (2)

               Podľa článku 191 Zmluvy o fungovaní Európskej únie politika Únie týkajúca sa životného prostredia vychádza zo zásad predchádzania škodám a prevencie,zo zásady nápravy škôd na životnom prostredí prioritne pri zdroji a zo zásady, že náhradu škody hradí znečisťovateľ. Vplyvy na životné prostredie by mali byť brané do úvahy v čo najskoršej fáze každého procesu technického plánovania a rozhodovania.

               (3)

               Zásady posudzovania vplyvov na životné prostredie by mali byť zosúladené, najmä čo sa týka projektov, ktoré by mali byť predmetom posúdenia, hlavných povinností navrhovateľov a obsahu posudzovania. Členské štáty môžu stanoviť prísnejšie pravidlá na ochranu životného prostredia.

               (4)

               Je okrem toho potrebné dosiahnuť jeden z cieľov Únie vo sfére ochrany životného prostredia a kvality života.

               (5)

               Environmentálne právne predpisy Únie obsahujú ustanovenia umožňujúce verejným orgánom a iným úradom prijímať rozhodnutia, ktoré môžu mať významný účinok na životné prostredie ako aj osobné zdravie a blahobyt.

               (6)

               Hlavné zásady posudzovania vplyvov na životné prostredie by sa mali ustanoviť s cieľom doplniť a koordinovať konanie na povolenie prípravy verejných a súkromných projektov, ktoré pravdepodobne budú mať veľký vplyv na životné prostredie.

               (7)

               Povolenie prípravy verejných a súkromných projektov, ktoré budú mať pravdepodobne významné vplyvy na životné prostredie, by sa malo udeliť len po posúdení pravdepodobných významných vplyvov týchto projektov na životné prostredie. Takéto posúdenie by sa malo vykonať na základe primeraných informácií, ktoré poskytne navrhovateľ a ktoré môžu doplniť orgány a verejnosť, ktorej sa posudzovaný projekt pravdepodobne týka.

               (8)

               Určité projekty majú významné vplyvy na životné prostredie a takéto projekty by mali byť vždy predmetom systematického posudzovania.

               (9)

               Ostatné projekty nemusia mať v každom prípade významné vplyvy na životné prostredie a takéto projekty by sa mali posudzovať, ak členské štáty uvážia, že môžu mať pravdepodobne významný vplyv na životné prostredie.

               (10)

               Členské štáty môžu stanoviť prahy alebo kritériá na určenie toho, ktoré projekty sú predmetom posudzovania na základe dôležitosti ich vplyvov na životné prostredie. Od členských štátov by sa nemalo požadovať, aby jednotlivo skúmali všetky projekty, ktoré sú pod týmito prahmi alebo mimo týchto kritérií.

               (11)

               Pri stanovovaní týchto prahov, kritérií alebo jednotlivom skúmaní všetkých projektov, s cieľom určenia toho, ktoré projekty by mali byť predmetom posúdenia na základe ich významných vplyvov na životné prostredie, členské štáty vezmú do úvahy príslušné výberové kritériá uvedené v tejto smernici. V súlade so zásadou subsidiarity, členské štáty vedia najlepšie uplatňovať takéto kritériá v špecifických prípadoch.

               (12)

               Určitý minimálny rozsah informácií o projekte a jeho vplyvoch by sa mal poskytnúť v súvislosti s projektami, ktoré sú predmetom posudzovania.

               (13)

               Je vhodné ustanoviť postup, ktorý umožní navrhovateľovi získať stanovisko od príslušných orgánov k obsahu a rozsahu informácií, ktoré majú byť vypracované a predložené na posúdenie. Členské štáty v rámci tohoto postupu môžu požadovať od navrhovateľa poskytnutie, okrem iného, aj alternatívy na projekty, pre ktoré zamýšľa predložiť žiadosť.

               (14)

               Vplyvy projektu na životné prostredie by mali byť posúdené s cieľom zohľadniť záujem chrániť ľudské zdravie, zlepšovať životné prostredie, prispieť ku kvalite života, zabezpečiť zachovanie diverzity druhov a zachovať reprodukčnú schopnosť ekosystému ako základného zdroja pre život.

               (15)

               Je žiaduce zaviesť posilnené opatrenia o posúdení dopadu na životné prostredie v cezhraničnom kontexte, aby sa vzal do úvahy vývoj na medzinárodnej úrovni. Európske spoločenstvo podpísalo zmluvu o posúdení dopadu na životné prostredie v cezhraničnom kontexte 25. februára 1991 a ratifikovalo ju 24. júna 1997.

               (16)

               Účinná účasť verejnosti pri prijímaní rozhodnutí umožňuje verejnosti vyjadrovať stanoviská a záujmy, ktoré môžu byť relevantné k daným rozhodnutiam a umožňuje osobe s rozhodovacou právomocou ich zohľadňovať, a tým zvyšovať zodpovednosť a transparentnosť rozhodovacieho procesu a prispievať k verejnému povedomiu o environmentálnych otázkach a podpore prijímaných rozhodnutí.

               (17)

               Účasť, vrátane účasti združení, organizácií a skupín, najmä mimovládnych organizácií podporujúcich ochranu životného prostredia by sa mala zodpovedajúcim spôsobom podporovať, vrátane okrem iného aj podporovaním environmentálnej výchovy verejnosti.

               (18)

               Európske spoločenstvo podpísalo Dohovor EHK OSN o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia (Aarhuský dohovor) 25. júna 1998 a ratifikovalo 17. februára 2005.

               (19)

               Medzi cieľmi Aarhuského dohovoru je želanie zaručiť práva účasti verejnosti v rozhodovaní o záležitostiach životného prostredia, aby sa prispelo k ochrane práva žiť v prostredí, ktoré je primerané osobnému zdraviu a blahobytu.

               (20)

               Článok 6 Aarhuského dohovoru stanovuje účasť verejnosti pri rozhodnutiach o vymedzených činnostiach uvedených v jeho prílohe I a o činnostiach tam neuvedených, ktoré môžu mať významný vplyv na životné prostredie.

               (21)

               Článok 9 ods. 2 a 4 Arhuského dohovoru stanovuje prístup k súdnym a iným prostriedkom vo veci napadnutia vecnej alebo procesnej zákonnosti rozhodnutí, skutkov alebo nečinnosti, ktoré podliehajú ustanoveniam o účasti verejnosti podľa článku 6 uvedeného dohovoru.

               (22)

               Táto smernica by sa však nemala vzťahovať na projekty, o ktorých boli podrobnosti prijaté osobitnými vnútroštátnymi právnymi predpismi, keďže ciele tejto smernice vrátane poskytovania informácií sa dosiahli prostredníctvom legislatívneho procesu.

               (23)

               Navyše, vo výnimočných prípadoch môže byť vhodné vyňať niektorý projekt z postupov posudzovania ustanovených touto smernicou na základe príslušných informácií poskytnutých Komisii a dotknutej verejnosti.

               (24)

               Keďže ciele tejto smernice, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodu rozsahu a účinkov činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity, ako je uvedené v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

               (25)

               Táto smernica by sa nemala dotýkať povinností členských štátov týkajúcich sa lehôt na transpozíciu do vnútroštátneho práva tých smerníc, ktoré sú uvedené v prílohe V časti B,

         PRIJALI TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   1.   Táto smernica sa vzťahuje na posudzovanie vplyvov tých verejných a súkromných projektov na životné prostredie, ktoré môžu mať pravdepodobne významný vplyv na životné prostredie.
   2.   Na účely tejto smernice sa uplatňujú nasledujúce definície:

               a)

               „projekt“ znamená:

                           —

                           realizáciu stavieb alebo iných zariadení alebo plánov,

                           —

                           iné zásahy do prírodného prostredia a krajiny, vrátane ťažby nerastných surovín;

               b)

               „navrhovateľ“ znamená žiadateľa o povolenie súkromného projektu alebo verejný orgán, ktorý je iniciátorom projektu;

               c)

               „povolenie“ znamená rozhodnutie príslušného orgánu alebo orgánov, ktoré oprávňuje navrhovateľa realizovať projekt;

               d)

               „verejnosť“ znamená jednu alebo viacero fyzických osôb alebo právnických osôb a v súlade s vnútroštátnym právnym poriadkom alebo praxou ich združenia, organizácie alebo skupiny;

               e)

               „dotknutá verejnosť“ znamená verejnosť, ktorá je dotknutá alebo pravdepodobne dotknutá, alebo má záujem na postupoch environmentálneho rozhodovania uvedeného v článku 2 ods. 2; na účely tejto definície sa predpokladá, že mimovládne organizácie, podporujúce ochranu životného prostredia a spĺňajúce požiadavky vnútroštátneho práva, majú záujem;

               f)

               „príslušný orgán“ alebo „príslušné orgány“ znamenajú orgán alebo orgány, ktoré členské štáty určia, aby zodpovedali za plnenie povinností vyplývajúcich z tejto smernice.

         3.   Členské štáty sa môžu, ak to ustanovuje vnútroštátne právo, rozhodnúť pri každom jednotlivom prípade, neuplatňovať túto smernicu na projekty slúžiace na účely národnej obrany, ak sa domnievajú, že takéto uplatňovanie by malo nepriaznivé účinky na tieto účely.
   4.   Táto smernica sa nevzťahuje na projekty, ktorých podrobnosti sú upravené osobitným vnútroštátnym právnym predpisom, keďže ciele tejto smernice vrátane poskytovania informácií sa dosiahli prostredníctvom legislatívneho procesu.
   Článok 2
   1.   Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia, aby zabezpečili, že pred udelením povolenia sa pre všetky projekty, ktoré pravdepodobne budú mať významný vplyv na životné prostredie okrem iného z dôvodu ich charakteru, veľkosti alebo umiestnenia, bude vyžadovať povolenie a budú posúdené z hľadiska ich vplyvov. Tieto projekty sú definované v článku 4.
   2.   Posudzovanie vplyvov na životné prostredie možno začleniť do jestvujúcich procesov povoľovania projektov v členských štátoch alebo, ak to nie je možné, do iných procesov alebo postupov, ktoré sa ustanovia na dosiahnutie cieľov tejto smernice.
   3.   Členské štáty môžu stanoviť jednotný postup na splnenie požiadaviek tejto smernice a požiadaviek smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/1/ES z 15. januára 2008 o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia (5).
   4.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 7, môžu členské štáty vo výnimočných prípadoch určitý projekt úplne alebo čiastočne vyňať z ustanovení tejto smernice.
   V takom prípade členské štáty:

               a)

               zvážia, či nie je vhodná iná forma posudzovania;

               b)

               sprístupnia dotknutej verejnosti informácie získané pri iných formách posudzovania uvedených v písm. a), informácie týkajúce sa rozhodnutia o udelení výnimky a dôvody jej udelenia;

               c)

               pred udelením súhlasu oznámia Komisii príčiny odôvodňujúce udelenie výnimky a poskytnú jej, ak je to možné, informácie, ktoré sprístupnili svojim štátnym príslušníkom.

         Komisia bezodkladne postúpi prijaté dokumenty ostatným členským štátom.
   Komisia bude každoročne podávať správu Európskemu parlamentu a Rade o uplatňovaní tohto odseku.
   Článok 3
   Posudzovanie dopadu na životné prostredie identifikuje, popíše a posúdi náležitým spôsobom, pri každom prípade jednotlivo a v súlade s článkami 4 až 12, priame a nepriame vplyvy projektu na nasledujúce faktory:

               a)

               ľudí, živočíšstvo a rastlinstvo;

               b)

               pôdu, vodu, vzduch, podnebie a krajinu;

               c)

               hmotný majetok a kultúrne dedičstvo;

               d)

               súčinnosť medzi faktormi uvedenými v písmenách a), b) a c).

         Článok 4
   1.   Pokiaľ článok 2 ods. 4 neustanovuje inak, projekty uvedené v prílohe I podliehajú posúdeniu v súlade s článkami 5 až 10.
   2.   Pokiaľ článok 2 ods. 4 neustanovuje inak, členské štáty určia, či projekty uvedené v prílohe II budú podliehať posúdeniu v súlade s článkami 5 až 10. Členské štáty to určia na základe:

               a)

               skúmania každého jednotlivého prípadu
               alebo

               b)

               prahov alebo kritérií stanovených členskými štátmi.

         Členské štáty môžu rozhodnúť uplatňovať oba postupy uvedené v písmenách a) a b).
   3.   Ak sa vykonáva skúmanie každého jednotlivého prípadu, alebo ak sú stanovené prahy alebo kritériá na účely odseku 2, vezmú sa do úvahy príslušné výberové kritéria uvedené v prílohe III.
   4.   Členské štáty zabezpečia, že rozhodnutie vydané príslušnými orgánmi podľa odseku 2 bude dostupné verejnosti.
   Článok 5
   1.   V prípade projektov, ktoré podľa článku 4 podliehajú posúdeniu dopadu na životné prostredie v súlade s týmto článkom a článkami 6 až 10, členské štáty prijmú nevyhnutné opatrenia na zabezpečenie toho, aby navrhovateľ predložil vo vhodnej forme informácie, ktoré sú uvedené v prílohe IV, ak:

               a)

               členské štáty považujú tieto informácie za dôležité vzhľadom na dané štádium postupu pri udeľovaní povolenia a vzhľadom na špecifické charakteristiky daného projektu alebo určitého typu projektov a vzhľadom na prípadne dotknuté zložky životného prostredia;

               b)

               členské štáty považujú za odôvodnené žiadať od navrhovateľa zhromaždenie týchto informácií vzhľadom na súčasný stav poznania a metód posudzovania.

         2.   Členské štáty prijmú nevyhnutné opatrenia, ktorými zabezpečia, aby ak o to navrhovateľ požiada ešte pred predložením žiadosti o povolenie, príslušný orgán zaujal stanovisko k informáciám poskytnutým navrhovateľom v súlade s odsekom 1. Príslušný orgán o ňom upovedomí navrhovateľa a orgány uvedené v článku 6 ods. 1 ešte pred vydaním definitívneho stanoviska. Skutočnosť, že orgán zaujal stanovisko podľa tohoto odseku, tomuto orgánu nesmie zabrániť od vyžadovania ďalších informácií od navrhovateľa.
   Členské štáty môžu požadovať od príslušných orgánov, aby zaujali takéto stanovisko bez ohľadu na to, či o to žiada navrhovateľ.
   3.   Informácia, ktorú má poskytnúť navrhovateľ v súlade s odsekom 1, musí obsahovať najmenej:

               a)

               popis projektu obsahujúci informáciu o mieste, projektovom riešení a veľkosti projektu;

               b)

               popis predpokladaných opatrení s cieľom zabrániť, znížiť, a ak je to možné, odstrániť významné nepriaznivé vplyvy;

               c)

               údaje potrebné na určenie a posúdenie hlavných vplyvov, ktoré by projekt mal na životné prostredie;

               d)

               náčrt hlavných alternatív vypracovaných navrhovateľom a určenie hlavných dôvodov pre jeho výber so zreteľom na vplyvy na životné prostredie;

               e)

               netechnický súhrn informácií uvedených v písmenách a) až d).

         4.   Členské štáty, ak je to potrebné, zabezpečia, aby akýkoľvek orgán, ktorý má príslušné informácie, najmä so zreteľom na článok 3, poskytol tieto informácie navrhovateľovi.
   Článok 6
   1.   Členské štáty prijmú nevyhnutné opatrenia na zabezpečenie toho, aby orgány, ktorých sa projekt môže týkať z dôvodu ich osobitných právomocí v oblasti životného prostredia, mali možnosť vyjadriť svoje stanovisko k informáciám predloženým navrhovateľom a k žiadosti o povolenie. Na tento účel členské štáty určia orgány, s ktorými sa treba skontaktovať vo veci všeobecných otázkok i v konkrétnych prípadoch. Informácie získané podľa článku 5 sa predložia týmto orgánom. Podrobné ustanovenia týkajúce sa konzultácií stanovia členské štáty.
   2.   Verejnosť je informovaná v ranom štádiu procesu rozhodovania týkajúceho sa životného prostredia uvedeného v článku 2 ods. 2 a najneskôr hneď, ako sa môže rozumne poskytnúť informácia buď prostredníctvom verejných oznamov, alebo inými vhodnými prostriedkami, ako sú elektronické médiá, ak sú k dispozícii, o týchto záležitostiach:

               a)

               žiadosť o povolenie;

               b)

               fakt, že projekt podlieha procesu posudzovania vplyvov na životné prostredie a kde je to relevantné, fakt, že sa uplatňuje článok 7;

               c)

               podrobnosti o príslušných orgánoch zodpovedných za prijatie rozhodnutia, o tých, u ktorých sa dajú získať relevantné informácie, o tých, ktorým sa môžu zasielať pripomienky alebo otázky a podrobnosti o časovom rozvrhu zasielania pripomienok alebo otázok;

               d)

               povaha možných rozhodnutí alebo návrh rozhodnutia, ak existuje;

               e)

               uvedenie dostupnosti informácií zhromaždených podľa článku 5;

               f)

               uvedenie času, miesta a spôsobu, ktorým sa relevantné informácie sprístupnia;

               g)

               podrobnosti zabezpečenia účasti verejnosti podľa odseku 5 tohto článku.

         3.   Členské štáty zaistia, aby sa v primeranom časovom rámci sprístupnili dotknutej verejnosti:

               a)

               všetky informácie zhromaždené podľa článku 5;

               b)

               v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi hlavné správy a odporúčania vydané príslušnému orgánu alebo orgánom v čase, keď je dotknutá verejnosť informovaná v súlade s odsekom 2 tohto článku;

               c)

               v súlade s ustanoveniami smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES z 28. januára 2003 o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí (6) iné informácie, ako sú uvedené v odseku 2 tohto článku, ktoré sú relevantné pre rozhodnutie v súlade s článkom 8 tejto smernice a ktoré sa stanú dostupnými po informovaní príslušnej verejnosti v súlade s odsekom 2 tohto článku.

         4.   Dotknutej verejnosti sa poskytnú včasné a účinné príležitosti zúčastniť sa procesov rozhodovania týkajúceho sa životného prostredia uvedených v článku 2 ods. 2 a na tento účel je oprávnená vyjadriť pripomienky a stanoviská, kým sú ešte príslušnému orgánu alebo orgánom otvorené všetky možnosti, predtým ako sa rozhodne o žiadosti o povolenie.
   5.   Podrobné úpravy pre informovanie verejnosti (napríklad vyvesenie plagátov v určitom okruhu alebo zverejnenie v miestnej tlači) a konzultácií s dotknutou verejnosťou (napríklad písomnými zásielkami alebo prostredníctvom verejnej ankety) určia členské štáty.
   6.   Poskytnú sa primerané časové rámce pre rozličné fázy, poskytujúce dostatočný čas na informovanie verejnosti a na prípravu a efektívnu účasť dotknutej verejnosti na environmentálnom rozhodovaní, ktoré podliehajú ustanoveniam tohto článku.
   Článok 7
   1.   Ak si je členský štát vedomý, že projekt má pravdepodobne významný vplyv na životné prostredie iného členského štátu, alebo ak o to členský štát, ktorý bude pravdepodobne významne dotknutý, požiada, zašle členský štát, na ktorého území sa projekt plánuje uskutočniť, dotknutému členskému štátu čo najskôr, najneskôr však v čase informovania vlastnej verejnosti, okrem iného:

               a)

               opis projektu, spolu so všetkými dostupnými informáciami o jeho možných cezhraničných vplyvoch;

               b)

               informácie o povahe rozhodnutia, ktoré sa môže prijať.

         Členský štát, na ktorého území sa projekt plánuje uskutočniť poskytne druhému členskému štátu primeraný čas, v ktorom má uviesť, či si želá zúčastniť sa procesov environmentálneho rozhodovania uvedených v článku 2 ods. 2, a môže zahrnúť informácie uvedené v odseku 2 tohto článku.
   2.   Ak členský štát, ktorý prijme informácie podľa odseku 1 uvedie, že sa plánuje zúčastniť procesov environmentálneho rozhodovania uvedených v článku 2 ods. 2, členský štát, na ktorého území sa projekt plánuje uskutočniť, zašle, ak tak ešte neučinil, dotknutému členskému štátu požadované informácie, ktoré má poskytnúť podľa článku 6 ods. 2 a sprístupniť podľa článku 6 ods. 3 písm. a) a b).
   3.   Dotknuté členské štáty, každý do tej miery, do akej je dotknutý:

               a)

               umožnia, aby informácia uvedená v odsekoch 1 a 2 bola dostupná v dostatočnom časovom predstihu orgánom uvedeným v článku 6 ods. 1 a dotknutej verejnosti na území členského štátu, ktorý by mohol byť významnou mierou postihnutý, a

               b)

               zabezpečí, aby orgány uvedené v článku 6 ods. 1 a verejnosť mali možnosť pred udelením povolenia poskytnúť svoje stanovisko k predloženým informáciám s dostatočným časovým predstihom tým príslušným orgánom v členskom štáte, na území ktorého sa projekt má realizovať.

         4.   Dotknuté členské štáty začnú konzultácie o, okrem iného, možných cezhraničných vplyvoch projektu a predpokladaných opatreniach na zníženie alebo odstránenie týchto vplyvov a dohodnú sa na dostatočnom časovom rámci trvania konzultácií.
   5.   Podrobné úpravy na vykonanie tohto článku môžu určiť dotknuté členské štáty a musia byť také, aby umožnili dotknutej verejnosti na území dotknutého členského štátu efektívnu účasť na procesoch environmentálneho rozhodovania o projektoch uvedených v článku 2 ods. 2.
   Článok 8
   Výsledky konzultácií a informácie získané v súlade s článkami 5, 6 a 7 sa vezmú do úvahy v povoľovacom konaní.
   Článok 9
   1.   Ak sa rozhodlo o udelení alebo zamietnutí povolenia, príslušný orgán alebo orgány o tom informujú verejnosť v súlade s vhodnými postupmi a sprístupnia verejnosti tieto informácie:

               a)

               obsah rozhodnutia a akékoľvek podmienky s ním spojené;

               b)

               po preskúmaní záujmov a stanovísk uvedených dotknutou verejnosťou, hlavné dôvody a zretele, na ktorých sa rozhodnutie zakladá, vrátane informácií o procese účasti verejnosti;

               c)

               opis, ak je to potrebné, hlavných opatrení na predchádzanie, zníženie a ak je to možné, kompenzácie závažných nepriaznivých účinkov.

         2.   Príslušný orgán alebo orgány informujú každý členský štát, s ktorým sa uskutočnili konzultácie podľa článku 7 tým, že mu zašlú informácie uvedené v odseku 1 tohto článku.
   Členské štáty, s ktorými sa uskutočnili konzultácie zaistia, že uvedené informácie sa sprístupnia vhodným spôsobom dotknutej verejnosti na ich vlastnom území.
   Článok 10
   Ustanovenia tejto smernice neovplyvňujú záväzok príslušných orgánov dodržiavať obmedzenia stanovené vnútroštátnymi zákonmi, právnymi predpismi a správnymi opatreniami a uznanou právnou praxou vo veci obchodného a priemyselného tajomstva, vrátane duševného vlastníctva a ochrany verejného záujmu.
   Ak sa použije článok 7, sprostredkovanie informácií inému členskému štátu a príjem informácie iným členským štátom sú predmetom platných obmedzení v členskom štáte, v ktorom sa projekt navrhuje.
   Článok 11
   1.   Členské štáty zaistia, aby v súlade s príslušným vnútroštátnym právnym systémom, dotknutá verejnosť:

               a)

               ktorá má dostatočný záujem, alebo

               b)

               ak pretrváva porušovanie práva v prípadoch, kde to právne predpisy členského štátu upravujúce správne konanie požadujú ako predbežnú podmienku,

         mala prístup k opravným prostriedkom pred súdom alebo iným nezávislým a nestranným orgánom ustanoveným na základe zákona s cieľom napadnúť vecnú a procesnú zákonnosť akéhokoľvek rozhodnutia, skutku alebo nečinnosti, ktoré sú predmetom ustanovení tejto smernice o účasti verejnosti.
   2.   Členské štáty určia, v akom štádiu možno napadnúť rozhodnutia, skutky alebo nečinnosť.
   3.   O tom, čo predstavuje dostatočný záujem a porušovanie práva, rozhodnú členské štáty v súlade s cieľom poskytnúť dotknutej verejnosti široký prístup k spravodlivosti. Na tento účel sa záujem akejkoľvek mimovládnej organizácie, ktorá spĺňa požiadavky uvedené v článku 1 odsek 2, považuje za dostatočný na účely odseku 1 písmena a) tohto článku. Tieto organizácie sa tiež považujú za nositeľa práv, ktoré môžu byť porušené v zmysle odseku 1 písmena b) tohto článku.
   4.   Ustanovenia tohto článku nevylučujú možnosť predbežného preskúmania správnym orgánom a nie je nimi dotknutá požiadavka uplatnenia správnych opravných prostriedkov pred súdnymi opravnými prostriedkami, ak takáto požiadavka vyplýva z vnútroštátneho práva.
   Každé takéto konanie musí byť primerané, spravodlivé, včasné a nie nedostupne drahé.
   5.   S cieľom posilniť účinnosť ustanovení tohto článku, členské štáty zabezpečia, aby boli verejnosti dostupné praktické informácie o prístupe k správnemu a súdnemu preskúmaniu.
   Článok 12
   1.   Členské štáty a Komisia si budú vymieňať informácie o skúsenostiach získaných pri uplatňovaní tejto smernice.
   2.   Členský štát najmä informuje Komisiu o akýchkoľvek kritériách a/alebo prahoch prijatých pre výber dotknutých projektov v súlade s článkom 4 ods. 2.
   3.   Na základe tejto výmeny informácií Komisia, ak je to potrebné, predloží ďalšie návrhy Európskemu parlamentu a Rade s cieľom zabezpečiť uplatňovanie tejto smernice dostatočne koordinovaným spôsobom.
   Článok 13
   Členské štáty oznámia Komisii texty ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   Článok 14
   Smernica 85/337/EHS, zmenená a doplnená smernicami uvedenými v prílohe V časti A, sa zrušuje bez vplyvu na povinnosti členských štátov týkajúce sa lehôt na transpozíciu tých smerníc do vnútroštátneho práva, ktoré sú uvedené v prílohe V časti B.
   Odkazy na zrušenú smernicu sa považujú za odkazy na túto smernicu a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe VI.
   Článok 15
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 16
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Štrasburgu 13. decembra 2011

            Za Európsky parlament

            predseda

         J. BUZEK

            Za Radu

            predseda

         M. SZPUNAR

      (1)  Ú. v. EÚ C 248, 25.8.2011, s. 154.

      (2)  Pozícia Európskeho parlamentu z 13. septembra 2011 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 15. novembra 2011.

      (3)  Ú. v. ES L 175, 5.7.1985, s. 40.

      (4)  Pozri prílohu VI časť A.

      (5)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2008, s. 8.

      (6)  Ú. v. EÚ L 41, 14.2.2003, s. 26.

      PRÍLOHA I

         PROJEKTY UVEDENÉ V ČLÁNKU 4 ODS. 1

                  1.

                  Ropné rafinérie (okrem podnikov, ktoré vyrábajú len mazadlá z ropy) a zariadenia na splyňovanie a skvapalňovanie viac ako 500 ton uhlia alebo asfaltovej bridlice za deň.

                  2.

                              a)

                              Tepelné elektrárne a iné spaľovacie zariadenia s tepelným výstupom 300 megawattov a viac.

                              b)

                              Atómové elektrárne a iné atómové reaktory vrátane demontovaných alebo rozložených takýchto elektrární alebo reaktorov (1) (okrem výskumných zariadení na výrobu a konverziu štiepnych a základných materiálov, ktorých maximálny výkon nepresahuje 1 kilowatt priebežnej tepelnej záťaže).

                  3.

                              a)

                              Zariadenia na opätovné spracovanie nerádioaktívneho atómového paliva.

                              b)

                              Zariadenia určené:

                                          i)

                                          na výrobu alebo obohatenie atómového paliva;

                                          ii)

                                          na spracovanie nerádioaktívneho atómového paliva alebo vysoko rádioaktívneho odpadu;

                                          iii)

                                          na konečné odstránenie nerádioaktívneho atómového paliva;

                                          iv)

                                          len na konečné odstránenie rádioaktívneho odpadu;

                                          v)

                                          len na uskladnenie (plánované na viac ako 10 rokov) nerádioaktívneho atómového paliva alebo rádioaktívneho odpadu na inom mieste, ako je výrobné miesto.

                  4.

                              a)

                              Integrované zariadenia na primárnu tavbu liatin a ocele.

                              b)

                              Zariadenia na výrobu neželezných kovov z rudy, koncentrátov alebo druhotných surovín metalurgickými, chemickými alebo elektrolytickými procesmi.

                  5.

                  Zariadenia na extrakciu azbestu a na spracovanie a premenu azbestu a výrobkov, ktoré obsahujú azbest: pre azbestovo-cementové výrobky s ročnou produkciou väčšou ako 20 000 ton finálnych výrobkov, pre trecie materiály s ročnou produkciou väčšou ako 50 ton finálnych výrobkov a pre iné využitie azbestu s použitím viac ako 200 ton za rok.

                  6.

                  Integrované chemické zariadenia, to znamená zariadenia pre výrobu priemyselnej škály látok, ktoré využívajú chemické procesy premeny, v ktorých je niekoľko jednotiek postavených vedľa seba a sú navzájom funkčne prepojené a sú:

                              a)

                              určené na výrobu základných organických chemikálií;

                              b)

                              určené na výrobu základných anorganických chemikálií;

                              c)

                              určené na výrobu fosforečných, dusíkatých alebo draselných hnojív (jednoduchých alebo viaczložkových hnojív);

                              d)

                              určené na výrobu základných ošetrovacích výrobkov pre rastliny a biocídov;

                              e)

                              určené na výrobu základných farmaceutických výrobkov využitím chemických alebo biologických procesov;

                              f)

                              určené na výrobu výbušnín.

                  7.

                              a)

                              Stavba rozsiahlych železničných tratí a letísk (2) so základnou dĺžkou štartovacej dráhy 2 100 metrov a viac.

                              b)

                              Stavba diaľnic a ciest prvej triedy (3).

                              c)

                              Stavba nových štvor- a viacprúdových ciest alebo vyrovnanie a/alebo rozšírenie existujúcej cesty s dvoma a menej prúdmi, kde by takáto nová cesta alebo vyrovnaná a/alebo rozšírená časť cesty presahovala 10 km alebo viac spojitej dĺžky.

                  8.

                              a)

                              Vnútrozemské vodné cesty a prístavy pre vnútrozemskú vodnú prepravu, ktorá umožňuje plavbu lodí nad 1 350 ton.

                              b)

                              Obchodné prístavy, prístavné móla pre nakladanie a vykladanie, ktoré sú pripojené k zemi a vonkajším prístavom (mimo mól pre prievozné lode), ktoré môžu ukotviť lode nad 1 350 ton.

                  9.

                  Zariadenie na zneškodňovanie odpadu spaľovaním, chemickým spracovaním, tak ako je to uvedené v prílohe I smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade (4) v časti D9, alebo uskladnenie nebezpečného odpadu definované v článku 3 bode 2 uvedenej smernice.

                  10.

                  Zariadenie na zneškodňovanie odpadu spaľovaním, chemickým spracovaním tak, ako je to uvedené v prílohe I smernice 2008/98/EC v časti D9 nie nebezpečného odpadu s kapacitou, ktorá presahuje 100 ton za deň.

                  11.

                  Zariadenia na odber alebo umelé dopĺňanie podzemných vôd, ak ročný objem odobratej alebo umelo doplnenej vody je rovný alebo väčší ako 10 miliónov kubických metrov.

                  12.

                              a)

                              Zariadenia na prečerpávanie vody medzi riečnymi korytami, ak toto prečerpávanie má za cieľ zabrániť možnému nedostatku vody a ak množstvo prečerpanej vody presahuje 100 miliónov kubických metrov za rok.

                              b)

                              Vo všetkých ostatných prípadoch, zariadenia na prečerpávanie vody medzi riečnymi korytami, kde viacročný priemerný prietok oddeľovacieho koryta presahuje 2 000 miliónov kubických metrov za rok a kde množstvo prečerpanej vody presahuje 5 % tohto toku.

                        V oboch prípadoch je vylúčené prečerpávanie pitnej vody potrubím.

                  13.

                  Zariadenia na spracovanie odpadových vôd s kapacitou presahujúcou ekvivalent 150 000 obyvateľov, tak ako je to definované v článku 2 bode 6 smernice Rady 91/271/EHS z 21. mája 1991 o čistení komunálnych odpadových vôd (5).

                  14.

                  Ťažba ropy a zemného plynu na komerčné účely, ak vyťažené množstvo presahuje 500 ton za deň pre ropu a 500 000 m3/deň pre plyn.

                  15.

                  Vodné priehrady a iné zariadenia určené na zadržiavanie alebo akumuláciu vody, ak nový alebo dostatočný objem zadržanej vody presahuje 10 miliónov kubických metrov.

                  16.

                  Potrubia s priemerom viac ako 800 mm a dĺžkou viac ako 40 km:

                              a)

                              na prepravu plynu, ropy, chemikálií;

                              b)

                              na prepravu prúdov CO2 na účely geologického ukladania vrátane pripojených kompresorových staníc.

                  17.

                  Zariadenia na chov hydiny alebo ošípaných s viac ako:

                              a)

                              85 000 miestami pre brojlery, 60 000 miestami pre sliepky;

                              b)

                              3 000 miestami pre chov ošípaných (nad 30 kg) alebo

                              c)

                              900 miestami pre prasnice.

                  18.

                  Priemyselné zariadenia na výrobu:

                              a)

                              drviny z drevených alebo podobných vláknitých materiálov;

                              b)

                              papiera a lepenky s výrobnou kapacitou väčšou ako 200 ton za deň.

                  19.

                  Lomy a povrchové bane, ktoré zaberajú plochu viac ako 25 hektárov alebo ťažba rašeliny s povrchom väčším ako 150 hektárov.

                  20.

                  Stavby nadzemných elektrických vedení s voltážou 220 kV a viac a s dĺžkou väčšou ako 15 km.

                  21.

                  Zariadenia na skladovanie ropy, petrochemických alebo chemických výrobkov s kapacitou 200 000 ton a viac.

                  22.

                  Úložiská podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého (6).

                  23.

                  Zariadenia na zachytávanie prúdov CO2 na účely geologického ukladania podľa smernice 2009/31/ES zo zariadení, na ktoré sa vzťahuje táto príloha, alebo zo zariadení s celkovou ročnou kapacitou zachyteného CO2 1,5 megatony alebo viac.

                  24.

                  Akákoľvek zmena alebo rozšírenie projektov uvedených v tejto prílohe, ak takáto zmena alebo rozšírenie samotné spĺňajú limity, prípadne ustanovené v tejto prílohe.

         (1)  Atómové elektrárne a iné atómové reaktory, ktoré sú takýmito zariadeniami, ak všetko nukleárne palivo a iné rádioaktívne kontaminované prvky boli trvalo odstránené z miesta zariadenia.

         (2)  Na účely tejto smernice „letisko“ znamená letisko, ktoré je v súlade s definíciou Dohody z Chicaga 1944, ktorá založila Medzinárodnú organizáciu civilného letectva (príloha 14)

         (3)  Na účely tejto smernice „cesta prvej kategórie“ je cesta, ktorá je v súlade s definíciou Európskej dohody o hlavných medzinárodných dopravných ťahoch z 15. novembra 1975.

         (4)  Ú. v. EÚ L 312, 22.11.2008, s. 3.

         (5)  Ú. v. ES L 135, 30.5.1991, s. 40.

         (6)  Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 114.

      PRÍLOHA II

         PROJEKTY UVEDENÉ V ČLÁNKU 4 ODS. 2

      1.   POĽNOHOSPODÁRSTVO, LESNÉ HOSPODÁRSTVO A VODNÉ HOSPODÁRSTVO

                  a)

                  Projekty reštrukturalizácie vidieckych usadlostí.

                  b)

                  Projekty využitia neskultivovanej zeme alebo poloprírodných oblastí na intenzívnu poľnohospodársku výrobu.

                  c)

                  Vodohospodárske projekty pre poľnohospodárstvo vrátane projektov zavlažovania a vysušovania pôdy.

                  d)

                  Prvotné zalesňovanie a odlesňovanie s cieľom zmeny na iný typ využívania územia.

                  e)

                  Veľké zariadenia pre chov dobytka (projekty neobsiahnuté v prílohe I).

                  f)

                  Veľkochov rýb.

                  g)

                  Získavanie pôdy z mora.

            2.   ŤAŽOBNÝ PRIEMYSEL

                  a)

                  Lomy, povrchové bane a ťažba rašeliny (projekty neobsiahnuté v prílohe I).

                  b)

                  Podzemné bane.

                  c)

                  Ťažba minerálov morskou alebo riečnou drenážou.

                  d)

                  Hĺbkové vrty, najmä:

                              i)

                              geotermálne vrty;

                              ii)

                              vrty pre uskladnenie jadrového odpadu;

                              iii)

                              vrty pre vodné zdroje

                        s výnimkou vrtov na skúmanie stability pôdy.

                  e)

                  Povrchové priemyselné zariadenia na ťažbu uhlia, ropy, zemného plynu a rúd, ako aj asfaltových bridlíc.

            3.   ENERGETIKA

                  a)

                  Priemyselné zariadenia na výrobu elektriny, pary a teplej vody (projekty neobsiahnuté v prílohe I).

                  b)

                  Priemyselné zariadenia na prenos plynu, pary a teplej vody; prenos elektrickej energie nadzemnými vodičmi (projekty neobsiahnuté v prílohe I).

                  c)

                  Povrchové skladovanie zemného plynu.

                  d)

                  Podzemné skladovanie horľavých plynov.

                  e)

                  Povrchové skladovanie fosílnych palív.

                  f)

                  Priemyselná briketáž uhlia a liadku.

                  g)

                  Zariadenia na spracovanie a uskladnenie rádioaktívneho odpadu (pokiaľ nie sú zaradené v prílohe I).

                  h)

                  Zariadenia na výrobu hydroelektrickej energie.

                  i)

                  Zariadenia pre zachytávanie veternej energie na výrobu energie (veterné farmy).

                  j)

                  Zariadenia na zachytávanie prúdov CO2 na účely geologického ukladania podľa smernice 2009/31/ES zo zariadení, na ktoré sa nevzťahuje príloha I k tejto smernici.

            4.   VÝROBA A SPRACOVANIE KOVOV

                  a)

                  Zariadenia na výrobu surového železa alebo ocele (primárna alebo sekundárna fúzia) vrátane kontinuálneho liatia.

                  b)

                  Zariadenia na spracovanie železných kovov:

                              i)

                              teplá valcovňa;

                              ii)

                              kovodielne;

                              iii)

                              aplikácia ochranných kovových plášťov.

                  c)

                  Zlievarne železných kovov.

                  d)

                  Zariadenia na tavenie, vrátane zlievania neželezných kovov, okrem drahých kovov, vrátane obnovených výrobkov (čistenie, zlievanie odliatkov atď.).

                  e)

                  Zariadenia na povrchové spracovanie kovových a plastických materiálov s využitím elektrolytických alebo chemických procesov.

                  f)

                  Výroba a montáž motorových vozidiel a výroba motorov motorových vozidiel.

                  g)

                  Lodenice.

                  h)

                  Zariadenia na výrobu a opravu lietadiel.

                  i)

                  Výroba železničného zariadenia.

                  j)

                  Spracovanie výbušninami.

                  k)

                  Zariadenia na spekanie kovových rúd.

            5.   SPRACOVANIE NERASTNÝCH SUROVÍN

                  a)

                  Koksovacie pece (suchá destilácia uhlia).

                  b)

                  Zariadenia na výrobu cementu.

                  c)

                  Zariadenia na výrobu azbestu a azbestových výrobkov (projekty neobsiahnuté v prílohe I).

                  d)

                  Zariadenia na výrobu skla vrátane sklených vlákien.

                  e)

                  Zariadenia na tavenie minerálnych vlákien, vrátane výroby nerastných látok.

                  f)

                  Výroba keramických výrobkov pálením, najmä strešných škridiel, tehál, šamotových tehál, obkladačiek, kamenných výrobkov alebo porcelánu.

            6.   CHEMICKÝ PRIEMYSEL (PROJEKTY NEOBSIAHNUTÉ V PRÍLOHE I)

                  a)

                  Spracovanie chemických medziproduktov a produktov.

                  b)

                  Výroba pesticídov a farmaceutických výrobkov, náterov a lakov, elastomérov a peroxidov.

                  c)

                  Skladovacie zariadenia pre ropu, petrochemické a chemické výrobky.

            7.   POTRAVINÁRSKY PRIEMYSEL

                  a)

                  Výroba rastlinných a živočíšnych olejov a tukov.

                  b)

                  Balenie a konzervovanie živočíšnych a rastlinných výrobkov.

                  c)

                  Výroba mliečnych výrobkov.

                  d)

                  Výroba piva a sladu.

                  e)

                  Výroba cukroviniek a sirupov.

                  f)

                  Zariadenia na usmrcovanie živočíchov.

                  g)

                  Priemyselné zariadenia na výrobu škrobu.

                  h)

                  Továrne na výrobu rybej múčky a rybieho oleja.

                  i)

                  Cukrovary.

            8.   TEXTILNÝ, KOŽIARSKY, DREVÁRSKY A PAPIERENSKÝ PRIEMYSEL

                  a)

                  Priemyselné zariadenia na výrobu papiera a lepenky (projekty neobsiahnuté v prílohe I).

                  b)

                  Zariadenia na predspracovanie (činností ako sú pranie, bielenie, zmäkčovanie) alebo farbenie vlákien alebo textílií.

                  c)

                  Zariadenia na spracovanie kože.

                  d)

                  Zariadenia na spracovanie a výrobu celulózy.

            9.   GUMÁRENSKÝ PRIEMYSEL
      Výroba a spracovanie výrobkov založených na elastoméroch.
      10.   INFRAŠTRUKTÚRNE PROJEKTY

                  a)

                  Projekty na rozvoj priemyselných oblastí.

                  b)

                  Projekty na rozvoj miest vrátane výstavby obchodných centier a parkovacích plôch.

                  c)

                  Výstavba železníc a prekladísk pre rôzne druhy dopravy, vrátane terminálov (projekty neobsiahnuté v prílohe I).

                  d)

                  Výstavba letísk (projekty nezahrnuté v prílohe I).

                  e)

                  Výstavba ciest, prístavov a prístavných zariadení, vrátane rybárskych prístavov (projekty neobsiahnuté v prílohe I).

                  f)

                  Výstavba vnútrozemských vodných ciest (projekty neobsiahnuté v prílohe I), kanalizácie a protipovodňové úpravy riečnych tokov.

                  g)

                  Priehrady a iné zariadenia na dlhodobé zadržiavanie vody (projekty neobsiahnuté v prílohe I).

                  h)

                  Električkové trate, nadzemné a podzemné trate, visuté dráhy alebo podobné trate, ktoré sa výlučne používajú na prepravu pasažierov.

                  i)

                  Ropovodné a plynovodné zariadenia a potrubia na prepravu prúdov CO2 na účely geologického ukladania (projekty nezahrnuté do prílohy I).

                  j)

                  Diaľkové vodovody.

                  k)

                  Pobrežné diela určené na boj proti erózií a námorné diela schopné svojou konštrukciou meniť pobrežie, napríklad hrádze, móla, prístavy a iné morské ochranné diela, okrem údržby a opravy týchto diel.

                  l)

                  Zariadenia na odber a dopĺňanie pozemných vôd a umelé vodné cesty, ktoré sú nezahrnuté v prílohe I.

                  m)

                  Diela na prečerpávanie vody medzi riečnymi korytami, ktoré nie sú zahrnuté v prílohe I.

            11.   INÉ PROJEKTY

                  a)

                  Trvalé testovacie a pretekárske trate pre motorové vozidlá.

                  b)

                  Zariadenia na zneškodňovanie odpadov (projekty nezahrnuté v prílohe I).

                  c)

                  Zariadenia na spracovanie odpadových vôd (projekty nezahrnuté v prílohe I).

                  d)

                  Miesta na ukladanie kalov.

                  e)

                  Uloženie železného šrotu, vrátane vrakov vozidiel.

                  f)

                  Testovacie zariadenia motorov, turbín a reaktorov.

                  g)

                  Zariadenia na výrobu minerálnych umelých vlákien.

                  h)

                  Zariadenia na obnovu alebo ničenie výbušných látok.

                  i)

                  Kafilérie.

            12.   TURISTIKA A VOĽNÝ ČAS

                  a)

                  Zjazdovky, vleky a lanovky a pridružené zariadenia.

                  b)

                  Prístavy pre rekreačnú plavbu.

                  c)

                  Rekreačné strediská a hotelové komplexy mimo mestských oblastí a pridružené zariadenia.

                  d)

                  Trvalé kempingy a karavánové miesta.

                  e)

                  Vzdelávacie a zábavné parky.

                  13.

                  a)

                  Akákoľvek zmena alebo rozšírenie projektov uvedených v prílohe I alebo tejto prílohe už povolených, vykonaných alebo v procese vykonávania, ktoré môžu mať významný nepriaznivý vplyv na životné prostredie (zmena alebo rozšírenie neuvedené v prílohe I).

                  b)

                  Projekty v prílohe I realizované výnimočne alebo na rozvoj a testovanie nových metód alebo výrobkov a ktoré sa nepoužívali dlhšie ako dva roky.

      PRÍLOHA III

         VÝBEROVÉ KRITÉRIUM UVEDENÉ V ČLÁNKU 4 ODS. 3

      1.   VLASTNOSTI PROJEKTOV
      Projekty sa musia posudzovať najmä so zreteľom na:

                  a)

                  veľkosť projektu;

                  b)

                  prepojenie s inými projektmi;

                  c)

                  využitie prírodných zdrojov;

                  d)

                  produkciu odpadu;

                  e)

                  znečistenie a poškodenie;

                  f)

                  riziko nehôd predovšetkým vzhľadom na použité látky a technológie.

            2.   UMIESTNENIE PROJEKTOV
      Musí sa zvážiť citlivosť životného prostredia v pravdepodobne zasiahnutej zemepisnej oblasti, a najmä:

                  a)

                  súčasné využitie územia;

                  b)

                  relatívny dostatok, kvalita a regeneratívna schopnosť prírodných zdrojov v oblasti;

                  c)

                  absorbčná schopnosť prírodného prostredia najmä so zreteľom na:

                              i)

                              močariská;

                              ii)

                              pobrežné oblasti;

                              iii)

                              horské a lesné oblasti;

                              iv)

                              prírodné rezervácie a parky;

                              v)

                              oblasti vyčlenené alebo chránené právnymi predpismi členských štátov; špeciálne chránené oblasti určené členskými štátmi podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (1) a smernice Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (2);

                              vi)

                              oblasti, v ktorých boli už prekročené environmentálne kvalitatívne štandardy stanovené právnymi predpismi Únie;

                              vii)

                              husto obývané oblasti;

                              viii)

                              krajiny s historickým, kultúrnym alebo archeologickým významom.

            3.   VLASTNOSTI POTENCIÁLNEHO VPLYVU
      Prípadné významné vplyvy projektov sa musia zvážiť vo vzťahu ku kritériám uvedeným v bodoch 1 a 2, a najmä vzhľadom na:

                  a)

                  rozsah vplyvu (zemepisná oblasť a rozsah dotknutej populácie);

                  b)

                  cezhraničný vplyv;

                  c)

                  veľkosť a komplexnosť vplyvu;

                  d)

                  pravdepodobnosť vplyvu;

                  e)

                  trvanie, frekvencia a reverzibilita vplyvu.

         (1)  Ú. v. EÚ L 20, 26.1.2010, s. 7.

         (2)  Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7.

      PRÍLOHA IV

         INFORMÁCIA UVEDENÁ V ČLÁNKU 5 ODS. 1

                  1.

                  Popis projektu, ktorý zahŕňa predovšetkým:

                              a)

                              popis fyzikálnych vlastností celého projektu a jeho požiadaviek na využitie pôdy počas stavebných a prevádzkových fáz;

                              b)

                              popis hlavných vlastností výrobných procesov, napríklad druhu a množstva použitých materiálov;

                              c)

                              odhad podľa množstva typu očakávaných odpadov a emisií (znečistenie vody, vzduchu a pôdy, hluk, vibrácie, osvetlenie, teplo, radiácia atď.), ktoré vyplývajú z realizácie navrhovaného projektu.

                  2.

                  Náčrt hlavných alternatív rozvíjaných navrhovateľom a naznačenie hlavných dôvodov pre výber so zreteľom na ich vplyv na životné prostredie.

                  3.

                  Popis vplyvov na životné prostredie, ktoré bude pravdepodobne významne zasiahnuté navrhovaným projektom, vrátane a najmä populácie, fauny, flóry, pôdy, vzduchu, klimatických faktorov, materiálov, vrátane architektonických a archeologických pamiatok, krajiny a vzájomných vzťahov medzi uvedenými faktormi.

                  4.

                  Popis (1) pravdepodobne významných vplyvov navrhovaného projektu na životné prostredie, ktoré vyplývajú z:

                              a)

                              existencie projektu;

                              b)

                              využitia prírodných zdrojov;

                              c)

                              emisií znečisťujúcich látok, tvorby a zneškodnenia odpadov.

                  5.

                  Navrhovateľov popis predpokladaných metód použitých na posúdenie vplyvu na životné prostredie uvedený v bode 4.

                  6.

                  Popis uvažovaných opatrení na zabránenie, zníženie a, ak je to možné, vylúčenie akýchkoľvek významných nepriaznivých vplyvov na životné prostredie.

                  7.

                  Netechnický súhrn informácií uvedených v predchádzajúcich bodoch.

                  8.

                  Uvedenie akýchkoľvek ťažkostí (technickej nedostatočnosti alebo nedostatku znalostí) predpokladaných navrhovateľom pri zostavovaní požadovaných informácií.

         (1)  Tento popis by mal obsiahnuť priame vplyvy a akékoľvek nepriame, sekundárne, kumulatívne, krátko-, stredno- a dlhodobé, trvalé a dočasné, pozitívne a negatívne vplyvy projektu.

      PRÍLOHA V
      ČASŤ A

         Zrušená smernica so zoznamom neskorších zmien a doplnení

      (v zmysle článku 14)

                  Smernica Rady 85/337/EHS
                  (Ú. v. ES L 175, 5.7.1985, s. 40).

                  Smernica Rady 97/11/ES
                  (Ú. v. ES L 73, 14.3.1997, s. 5).

                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/35/ES
                  (Ú. v. EÚ L 156, 25.6.2003, s. 17).

                  Len článok 3.

                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES
                  (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 114).

                  Len článok 31.

            ČASŤ B

         Zoznam lehôt transpozície do vnútroštátneho práva

      (v zmysle článku 14)

                  Smernica

                  Lehota transpozície

                  85/337/EHS

                  3. júl 1988

                  97/11/ES

                  14. marec 1999

                  2003/35/ES

                  25. jún 2005

                  2009/31/ES

                  25. jún 2011

      PRÍLOHA VI

         Tabuľka zhody

                  Smernica 85/337/EHS

                  Táto smernica

                  článok 1 ods. 1

                  článok 1 ods. 1

                  článok 1 ods. 2 prvý pododsek

                  článok 1 ods. 2 úvodné slová

                  článok 1 ods. 2 druhý pododsek úvodné slová

                  článok 1 ods. 2 písmeno a) úvodné slová

                  článok 1 ods. 2 druhý pododsek prvá zarážka

                  článok 1 ods. 2 písmeno a) prvá zarážka

                  článok 1 ods. 2 druhý pododsek druhá zarážka

                  článok 1 ods. 2 písmeno a) druhá zarážka

                  článok 1 ods. 2 tretí pododsek

                  článok 1 ods. 2 písmeno b)

                  článok 1 ods. 2 štvrtý pododsek

                  článok 1 ods. 2 písmeno c)

                  článok 1 ods. 2 piaty pododsek

                  článok 1 ods. 2 písmeno d)

                  článok 1 ods. 2 šiesty pododsek

                  článok 1 ods. 2 písmeno e)

                  článok 1 ods. 3

                  článok 1 ods. 2 písmeno f)

                  článok 1 ods. 4

                  článok 1 ods. 3

                  článok 1 ods. 5

                  článok 1 ods. 4

                  článok 2 ods. 1

                  článok 2 ods. 1

                  článok 2 ods. 2

                  článok 2 ods. 2

                  článok 2 ods. 2a

                  článok 2 ods. 3

                  článok 2 ods. 3

                  článok 2 ods. 4

                  článok 3 úvodné slová

                  článok 3 úvodné slová

                  článok 3 prvá zarážka

                  článok 3 písmeno a)

                  článok 3 druhá zarážka

                  článok 3 písmeno b)

                  článok 3 tretia zarážka

                  článok 3 písmeno c)

                  článok 3 štvrtá zarážka

                  článok 3 písmeno d)

                  článok 4

                  článok 4

                  článok 5 ods. 1

                  článok 5 ods. 1

                  článok 5 ods. 2

                  článok 5 ods. 2

                  článok 5 ods. 3 úvodné slová

                  článok 5 ods. 3 úvodné slová

                  článok 5 ods. 3 prvá zarážka

                  článok 5 ods. 3 písmeno a)

                  článok 5 ods. 3 druhá zarážka

                  článok 5 ods. 3 písmeno b)

                  článok 5 ods. 3 tretia zarážka

                  článok 5 ods. 3 písmeno c)

                  článok 5 ods. 3 štvrtá zarážka

                  článok 5 ods. 3 písmeno d)

                  článok 5 ods. 3 piata zarážka

                  článok 5 ods. 3 písmeno e)

                  článok 5 ods. 4

                  článok 5 ods. 4

                  článok 6

                  článok 6

                  článok 7 ods. 1 úvodné slová

                  článok 7 ods. 1 prvý pododsek úvodné slová

                  článok 7 ods. 1 písmeno a)

                  článok 7 ods. 1 prvý pododsek písmeno a)

                  článok 7 ods. 1 písmeno b)

                  článok 7 ods. 1 prvý pododsek písmeno b)

                  článok 7 ods. 1 záverečné slová

                  článok 7 ods. 1 druhý pododsek

                  článok 7 ods. 2 až 5

                  článok 7 ods. 2 až 5

                  článok 8

                  článok 8

                  článok 9 ods. 1 úvodné slová

                  článok 9 úvodné slová

                  článok 9 ods. 1 prvá zarážka

                  článok 9 ods. 1 písmeno a)

                  článok 9 ods. 1 druhá zarážka

                  článok 9 ods. 1 písmeno b)

                  článok 9 ods. 1 tretia zarážka

                  článok 9 ods. 1 písmeno c)

                  článok 9 ods. 2

                  článok 9 ods. 2

                  článok 10

                  článok 10

                  článok 10a prvý odsek

                  článok 11 ods. 1

                  článok 10a druhý odsek

                  článok 11 ods. 2

                  článok 10a tretí odsek

                  článok 11 ods. 3

                  článok 10a, štvrtý a piaty odsek

                  článok 11 ods. 4, prvý a druhý pododsek

                  článok 10a šiesty odsek

                  článok 11 ods. 5

                  článok 11 ods. 1

                  článok 12 ods. 1

                  článok 11 ods. 2

                  článok 12 ods. 2

                  článok 11 ods. 3

                  —

                  článok 11 ods. 4

                  článok 12 ods. 3

                  článok 12 ods. 1

                  —

                  článok 12 ods. 2

                  článok 13

                  —

                  článok 14

                  —

                  článok 15

                  článok 14

                  článok 16

                  príloha I bod 1

                  príloha I bod 1

                  príloha I bod 2 prvá zarážka

                  príloha I bod 2 písmeno a)

                  príloha I bod 2 druhá zarážka

                  príloha I bod 2 písmeno b)

                  príloha I bod 3 písmeno a)

                  príloha I bod 3 písmeno a)

                  príloha I bod 3 písmeno b) úvodné slová

                  príloha I bod 3 písmeno b) úvodné slová

                  príloha I bod 3 písmeno b) prvá zarážka

                  príloha I bod 3 písmeno b) bod i)

                  príloha I bod 3 písmeno b) druhá zarážka

                  príloha I bod 3 písmeno b) bod ii)

                  príloha I bod 3 písmeno b) tretia zarážka

                  príloha I bod 3 písmeno b) bod iii)

                  príloha I bod 3 písmeno b) štvrtá zarážka

                  príloha I bod 3 písmeno b) bod iv)

                  príloha I bod 3 písmeno b) piata zarážka

                  príloha I bod 3 písmeno b) bod v)

                  príloha I bod 4 prvá zarážka

                  príloha I bod 4 písmeno a)

                  príloha I bod 4 druhá zarážka

                  príloha I bod 4 písmeno b)

                  príloha I bod 5

                  príloha I bod 5

                  príloha I bod 6 úvodné slová

                  príloha I bod 6 úvodné slová

                  príloha I bod 6 bod i)

                  príloha I bod 6 písmeno a)

                  príloha I bod 6 bod ii)

                  príloha I bod 6 písmeno b)

                  príloha I bod 6 bod iii)

                  príloha I bod 6 písmeno c)

                  príloha I bod 6 bod iv)

                  príloha I bod 6 písmeno d)

                  príloha I bod 6 bod v)

                  príloha I bod 6 písmeno e)

                  príloha I bod 6 vi)

                  príloha I bod 6 písmeno f)

                  príloha I body 7 až 15

                  príloha I body 7 až 15

                  príloha I bod 16 úvodné slová

                  príloha I bod 16 úvodné slová

                  príloha I bod 16 prvá zarážka

                  príloha I bod 16 písmeno a)

                  príloha I bod 16 druhá zarážka

                  príloha I bod 16 písmeno b)

                  príloha I body 17 až 21

                  príloha I body 17 až 21

                  príloha I bod 22

                  príloha I bod 24

                  príloha I bod 23

                  príloha I bod 22

                  príloha I bod 24

                  príloha I bod 23

                  príloha II bod 1

                  príloha II bod 1

                  príloha II bod 2 písmeno a) písmeno b) and písmeno c)

                  príloha II bod 2 písmeno a) písmeno b) and písmeno c)

                  príloha II bod 2 písmeno d) úvodné slová

                  príloha II bod 2 písmeno d) úvodné slová

                  príloha II bod 2 písmeno d) prvá zarážka

                  príloha II bod 2 písmeno d) bod i)

                  príloha II bod 2 písmeno d) druhá zarážka

                  príloha II bod 2 písmeno d) bod ii)

                  príloha II bod 2 písmeno d) tretia zarážka

                  príloha II bod 2 písmeno d) bod iii)

                  príloha II bod 2 písmeno d) záverečné slová

                  príloha II bod 2 písmeno d) záverečné slová

                  príloha II bod 2 písmeno e)

                  príloha II bod 2 písmeno e)

                  príloha II body 3 až 12

                  príloha II body 3 až 12

                  príloha II bod13 prvá zarážka

                  príloha II bod13 písmeno a)

                  príloha II bod13 druhá zarážka

                  príloha II bod13 písmeno b)

                  príloha III bod 1 úvodné slová

                  príloha III bod 1 úvodné slová

                  príloha III bod 1 prvá zarážka

                  príloha III bod 1 písmeno a)

                  príloha III bod 1 druhá zarážka

                  príloha III bod 1 písmeno b)

                  príloha III bod 1 tretia zarážka

                  príloha III bod 1 písmeno c)

                  príloha III bod 1 štvrtá zarážka

                  príloha III bod 1 písmeno d)

                  príloha III bod 1 piata zarážka

                  príloha III bod 1 písmeno e)

                  príloha III bod 1 šiesta zarážka

                  príloha III bod 1 písmeno f)

                  príloha III bod 2 úvodné slová

                  príloha III bod 2 úvodné slová

                  príloha III bod 2 prvá zarážka

                  príloha III bod 2 písmeno a)

                  príloha III bod 2 druhá zarážka

                  príloha III bod 2 písmeno b)

                  príloha III bod 2 tretia zarážka úvodné slová

                  príloha III bod 2 písmeno c) úvodné slová

                  príloha III bod 2 tretia zarážka písmeno a)

                  príloha III bod 2 písmeno c) bod i)

                  príloha III bod 2 tretia zarážka písmeno b)

                  príloha III bod 2 písmeno c) bod ii)

                  príloha III bod 2 tretia zarážka písmeno c)

                  príloha III bod 2 písmeno c) bod iii)

                  príloha III bod 2 tretia zarážka písmeno d)

                  príloha III bod 2 písmeno c) bod iv)

                  príloha III bod 2 tretia zarážka písmeno e)

                  príloha III bod 2 písmeno c) bod v)

                  príloha III bod 2 tretia zarážka písmeno f)

                  príloha III bod 2 písmeno c)vi)

                  príloha III bod 2 tretia zarážka písmeno g)

                  príloha III bod 2 písmeno c)vii)

                  príloha III bod 2 tretia zarážka písmeno h)

                  príloha III bod 2 písmeno c)viii)

                  príloha III bod 3 úvodné slová

                  príloha III bod 3 úvodné slová

                  príloha III bod 3 prvá zarážka

                  príloha III bod 3 písmeno a)

                  príloha III bod 3 druhá zarážka

                  príloha III bod 3 písmeno b)

                  príloha III bod 3 tretia zarážka

                  príloha III bod 3 písmeno c)

                  príloha III bod 3 štvrtá zarážka

                  príloha III bod 3 písmeno d)

                  príloha III bod 3 piata zarážka

                  príloha III bod 3 písmeno e)

                  príloha IV bod 1 úvodné slová

                  príloha IV bod 1 úvodné slová

                  príloha IV bod 1 prvá zarážka

                  príloha IV bod 1 písmeno a)

                  príloha IV bod 1 druhá zarážka

                  príloha IV bod 1 písmeno b)

                  príloha IV bod 1 tretia zarážka

                  príloha IV bod 1 písmeno c)

                  príloha IV body 2 a 3

                  príloha IV body 2 a 3

                  príloha IV bod 4 úvodné slová

                  príloha IV bod 4 prvý pododsek úvodné slová

                  príloha IV bod 4 prvá zarážka

                  príloha IV bod 4 prvý pododsek písmeno a)

                  príloha IV bod 4 druhá zarážka

                  príloha IV bod 4 prvý pododsek písmeno b)

                  príloha IV bod 4 tretia zarážka

                  príloha IV bod 4 prvý pododsek písmeno c)

                  príloha IV bod 4 záverečné slová

                  príloha IV bod 5

                  príloha IV bod 5

                  príloha IV bod 6

                  príloha IV bod 6

                  príloha IV bod 7

                  príloha IV bod 7

                  príloha IV bod 8

                  —

                  príloha V

                  —

                  príloha VI