title: Smernica Rady 2003/48/ES z 3. júna 2003 o zdaňovaní príjmu z úspor v podobe výplaty úrokov

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32003L0048

Úradný vestník L 157 , 26/06/2003 S. 0038 - 0048

		Smernica Rady 2003/48/ESz 3. júna 2003o zdaňovaní príjmu z úspor v podobe výplaty úrokovRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 94,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [2],so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru [3],keďže:(1) články 56 až 60 zmluvy zaručujú voľný pohyb kapitálu;(2) príjem z úspor v podobe výplat úroku z pohľadávok predstavuje pre osoby s bydliskom v jednotlivých členských štátoch zdaniteľný príjem;(3) na základe článku 58 ods. 1 zmluvy majú členské štáty právo uplatňovať príslušné ustanovenia svojho daňového práva, ktoré rozlišujú medzi daňovníkmi, ktorí nie sú v tom istom postavení ohľadom ich bydliska alebo ohľadom miesta, kde je investovaný ich kapitál, a prijímať všetky potrebné opatrenia na zabránenie porušovaniu vnútroštátneho práva a predpisov, najmä v oblasti zdaňovania;(4) v súlade s článkom 58 ods. 3 zmluvy ustanovenia daňového práva členských štátov určené na boj proti zneužívaniu alebo podvodom by nemali predstavovať prostriedok svojvoľnej diskriminácie alebo skrytého obmedzovania slobodného pohybu kapitálu a platieb, ako je to stanovené v článku 56 zmluvy;(5) v neprítomnosti akejkoľvek koordinácie vnútroštátnych daňových systémov pre zdaňovanie príjmu z úspor v podobe výplat úroku, najmä čo sa týka prístupu k úroku prijatému jednotlivcami, ktorí nemajú bydlisko v členských štátov, jednotlivci usadení v členských štátov sú v súčasnosti často schopní vyhýbať sa akejkoľvek forme zdaňovania nimi prijatého úroku v ďalšom členskom štáte vo svojom členskom štáte bydliska;(6) táto situácia vytvára deformácie v pohyboch kapitálu medzi členskými štátmi, ktoré nie sú zlučiteľné s vnútorným trhom;(7) táto smernica stavia na všeobecnom súhlase, ktorý dosiahla Európska Rada v Santa Maria da Feira 19. a 20. júna 2000 a následne na zasadnutiach Rady Ecofinu 26. a 27. novembra 2000, 13. decembra 2001 a 21. januára 2003;(8) konečným cieľom tejto smernice je umožniť, aby príjem z úspor v podobe výplat úroku vlastníkom požitkov v jednom členskom štáte, ktorí sú jednotlivcami usadenými v inom členskom štáte, podliehal účinnému zdaňovaniu v súlade s právnymi predpismi uvedeného štátu bydliska;(9) cieľ tejto smernice možno najlepšie dosiahnuť zameraním výplat úroku vyplatených alebo zabezpečených hospodárskymi subjektmi usadenými v členských štátoch na alebo v prospech vlastníkov požitkov, ktorí sú jednotlivcami usadenými v ďalšom členskom štáte;(10) keďže cieľ tejto smernice nemôžu dostatočne dosiahnuť členské štáty, pretože nejestvuje žiadna koordinácia vnútroštátnych systémov zdaňovania príjmu z úspor, a keďže z tohto dôvodu ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni spoločenstva, spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v uvedenom článku sa táto smernica obmedzuje na minimálny rozsah potrebný na dosiahnutie uvedených cieľov a neprekračuje rámec toho, čo je potrebné na uvedený účel;(11) vyplácajúci zástupca je hospodársky subjekt, ktorý vypláca úrok alebo zabezpečuje výplatu úroku na okamžitý prospech vlastníka požitkov;(12) pri vymedzovaní pojmu výplata úroku a mechanizmus vyplácajúceho zástupcu by sa tam, kde je to vhodné, malo odkazovať na smernicu Rady 85/611/EHS z 20. decembra 1985 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov pre kolektívne investovanie s prevoditeľnými cennými papiermi (UCITS) [4];(13) rozsah platnosti tejto smernice by sa mal obmedziť na zdaňovanie príjmu z úspor v podobe výplat úroku z pohľadávok, s výnimkou, inter alia, otázok týkajúcich s zdaňovania požitkov z penzií a poistenia;(14) konečný cieľ umožniť účinné zdaňovanie výplat úroku v členskom štáte usadeného vlastníka požitkov na daňové účely možno dosiahnuť prostredníctvom výmeny informácií týkajúcich sa výplat úroku medzi členskými štátmi;(15) smernica Rady 77/99/EHS 1977 o vzájomnej pomoci príslušných orgánov členských štátov v oblasti priameho a nepriameho zdaňovania [5] už členským štátom poskytuje základ pre výmenu informácií o príjme na daňové účely, na ktorý sa vzťahuje táto smernica. Mala by sa okrem tejto smernice naďalej uplatňovať na takú výmenu informácií, pokiaľ táto smernica neustanovuje ináč;(16) automatická výmena informácií medzi členskými štátmi ohľadom výplat úroku, na ktorú sa vzťahuje táto smernica, umožňuje účinné zdaňovanie uvedených výplat v členskom štáte usadeného vlastníka požitkov na daňové účely v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi uvedeného štátu. Preto je potrebné ustanoviť, aby sa členské štáty, ktoré si vymieňajú informácie podľa tejto smernice, nemohli spoliehať na obmedzenia ohľadom výmeny informácií stanovené v článku 8 smernice 77/799/EHS;(17) s ohľadom na štrukturálne rozdiely nemôžu Rakúsko, Belgicko a Luxembursko uplatňovať automatickú výmenu informácií v tom istom čase ako ostatné štáty. Počas prechodného obdobia za stavu, keď zrážaná daň môže zabezpečiť minimálnu úroveň účinného zdaňovania, najmä pri sadzbe, ktorá sa zvyšuje progresívne na 35 %, tieto tri členské štáty by mali uplatňovať zrážanú daň z príjmu z úspor, na ktorý sa vzťahuje táto smernica;(18) aby sa zabránilo rozdielom v prístupe, Rakúsko, Belgicko a Luxembursko by nemali byť povinné uplatňovať automatickú výmenu informácií dovtedy, kým Švajčiarska konfederácia, Andorrské kniežatstvo, Lichtenštajnské kniežatstvo, Monacké kniežatstvo a Sanmarínska republika nezabezpečia účinnú výmenu informácií na požiadanie ohľadom výplat úroku;(19) uvedené členské štáty by mali previesť väčšiu časť svojho príjmu z tejto zrážanej dane členským štátom bydliska požitkov z úroku;(20) uvedené členské štáty by mali ustanoviť postup, ktorý umožní vlastníkom požitkov s bydliskom na daňové účely v členských štátoch, aby sa vyhli uloženiu tejto zrážanej dane prostredníctvom oprávnenia svojho vyplácajúceho zástupcu na oznamovanie výplat úroku alebo prostredníctvom predloženia osvedčenia vydaného príslušným orgánom ich členského štátu bydliska daňové účely;(21) členský štát bydliska vlastníka požitkov na daňové účely by mal zabezpečiť zamedzenie akéhokoľvek dvojitého zdanenia výplat úroku, ktoré by mohlo byť dôsledkom uloženia tejto zrážanej dane v súlade s postupmi stanovenými v tejto smernici. Mal by tak urobiť pripísaním tejto zrážanej dane k dobru do výšky, ktorá je dlžná na jeho území, a vrátením akejkoľvek prevyšujúcej čiastky zrážanej dane vlastníkovi požitkov. Napriek tomu, miesto uplatňovania tohto daňového úverového mechanizmu, môže poskytovať vrátenie zrážanej dane;(22) aby sa zabránilo narušeniu trhu, táto smernica by sa počas prechodného obdobia nemala uplatňovať na výplaty úroku z určitých obchodovateľných dlžobných cenných papierov;(23) táto smernica by nemala členským štátom brániť vo vyberaní iných druhov zrážanej dane z úroku vznikajúceho na ich území, ako je tá, ktorá je uvedená v tejto smernici;(24) pokiaľ Spojené štáty americké, Švajčiarsko, Andorra, Lichtenštajnsko, Monako, San Maríno a príslušné závislé alebo pridružené územia členských štátov neuplatňujú opatrenia, ktoré zodpovedajú opatreniam ustanoveným touto smernicou alebo sú také isté, únik kapitálu do týchto krajín a území by mohol ohroziť dosiahnutie jej cieľov. Z tohto dôvodu je pre túto smernicu potrebné, aby sa uplatňovala od toho istého dňa, ako je deň, od ktorého všetky tieto krajiny a územia uplatňujú takéto opatrenia;(25) Komisia by mala každé tri roky podávať správu o uplatňovaní tejto smernice a mala by Rade navrhovať akékoľvek zmeny a doplnenia, ktoré sa ukazujú ako potrebné pre lepšie zabezpečenie účinného zdaňovania príjmu z úspor a odstraňovanie neželaných deformácií hospodárskej súťaže;(26) táto smernica rešpektuje základné práva a zásady, ktoré sú uznávané najmä Chartou základných práv Európskej únie,PRIJALA TÚTO SMERNICU:KAPITOLA IÚVODNÉ USTANOVENIAČlánok 1Cieľ1. Konečným cieľom tejto smernice je umožniť, aby príjem z úspor v podobe výplat úroku vykonaných v jednom členskom štáte vlastníkom požitkov, ktorí sú jednotlivcami s bydliskom na daňové účely v ďalšom členskom štáte, podliehal účinnému zdaňovaniu v súlade s právnymi predpismi toho členského štátu.2. Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby úlohy potrebné na vykonávanie tejto smernice vykonávali vyplácajúci zástupcovia usadení na ich území, bez ohľadu na miesto usadenia dlžníka pohľadávky, ktorá poskytuje úrok.Článok 2Vymedzenie vlastníka požitkov1. Na účely tejto smernice "vlastník požitkov" označuje akéhokoľvek jednotlivca, ktorý prijíma výplatu úroku, alebo jednotlivca, ktorému je výplata úroku zabezpečená, pokiaľ neposkytne dôkaz, že nebola prijatá alebo zabezpečená v jeho vlastný prospech, t. j. že:a) koná ako vyplácajúci zástupca v zmysle článku 4 ods. 1; alebob) koná za právnickú osobu, subjekt, ktorý je zdaňovaný zo svojich ziskov na základe všeobecných úprav pre zdaňovanie podnikania, UCITS schválenú v súlade so smernicou 85/611/EHS, alebo subjekt uvedený v článku 4 ods. 2 tejto smernice, pričom v poslednom spomenutom prípade oznamuje meno a adresu uvedeného subjektu hospodárskemu subjektu, ktorý vykonáva výplatu úroku, a uvedený hospodársky subjekt oznamuje takéto informácie príslušnému orgánu členského štátu svojho bydliska/sídla, aleboc) koná za ďalšieho jednotlivca, ktorý je vlastníkom požitkov, a oznamuje vyplácajúcemu zástupcovi totožnosť uvedeného vlastníka požitkov v súlade článkom 3 ods. 2.2. Pokiaľ vyplácajúci zástupca má informácie, ktoré naznačujú, že jednotlivec, ktorý prijíma výplatu úroku alebo pre ktorého je výplata úroku zabezpečená, nemusí byť vlastníkom požitkov, a pokiaľ sa na uvedeného jednotlivca neuplatňuje odsek 1 písm. a) a ani odsek 1 písm. b), podnikne všetky primerané kroky na stanovenie totožnosti vlastníka požitkov v súlade s článkom 3 ods. 2. Ak vyplácajúci zástupca nie je schopný identifikovať vlastníka požitkov, k predmetnému jednotlivcovi pristupuje ako ku vlastníkovi požitkov.Článok 3Totožnosť a bydlisko vlastníkov požitkov1. Každý členský štát v rámci svojho územia prijíma a zabezpečuje uplatňovanie postupov potrebných na to, aby sa vyplácajúcemu zástupcovi umožnilo identifikovať vlastníkov požitkov a ich bydlisko na účely článkov 8 až 12.Takéto postupy dodržiavajú minimálne štandardy stanovené v odsekoch 2 a 3.2. Vyplácajúci zástupca stanovuje totožnosť vlastníka požitkov na základe minimálnych štandardov, ktoré sa menia v závislosti od toho, kedy boli nadviazané vzťahy medzi vyplácajúcim zástupcom a prijímateľom úroku, nasledovne:a) v prípade zmluvných vzťahov, ktoré boli nadviazané pred 1. januárom 2004, vyplácajúci zástupca stanovuje totožnosť vlastníka požitkov, pozostávajúcu z jeho mena a adresy, s použitím informácií, ktoré má k dispozícii, najmä podľa predpisov platných v štáte svojho sídla a smernice Rady 91/308/EHS z 10. júna 1991 o zabraňovaní využívania finančného systému na účely prania špinavých peňazí [6];b) v prípade nadviazania zmluvných vzťahov alebo transakcií, ktoré boli vykonávané v neprítomnosti zmluvných vzťahov do 1. januára 2004 alebo po ňom, vyplácajúci zástupca stanovuje totožnosť vlastníka požitkov, pozostávajúcu z mena, adresy a, pokiaľ je k dispozícii, tiež daňového identifikačného čísla prideleného členským štátom bydliska na daňové účely. Tieto údaje sa stanovujú na základe pasu alebo úradného preukazu totožnosti predloženého vlastníkom požitkov. Ak sa v pase alebo v preukaze totožnosti neobjavuje adresa, táto sa stanoví na základe akéhokoľvek iného písomného dokladu totožnosti predloženého vlastníkom požitkov. Ak sa v pase, úradnom preukaze totožnosti alebo v akomkoľvek písomnom doklade totožnosti, prípadne vrátane osvedčenia o bydlisku na daňové účely, predloženom vlastníkom požitkov neuvádza daňové identifikačné číslo, totožnosť sa doplní odkazom na dátum a miesto narodenia vlastníka požitkov, ktoré sú stanovené na základe jeho pasu alebo úradného preukazu totožnosti.3. Vyplácajúci zástupca stanovuje bydlisko vlastníka požitkov na základe minimálnych štandardov, ktoré sa menia v závislosti od toho, kedy boli nadviazané vzťahy medzi vyplácajúcim zástupcom a prijímateľom úroku. Na základe týchto podmienok sa miesto bydliska nachádza v krajine, kde má vlastník požitkov svoju trvalú adresu:a) v prípade zmluvných vzťahov, ktoré boli nadviazané pred 1. januárom 2004, vyplácajúci zástupca stanovuje bydlisko vlastníka požitkov s použitím informácií, ktoré má k dispozícii, najmä podľa predpisov platných v štáte svojho sídla a smernice Rady 91/308/EHS;b) v prípade nadviazania zmluvných vzťahov alebo transakcií, ktoré boli vykonávané v neprítomnosti zmluvných vzťahov do 1. januára 2004 alebo po ňom, vyplácajúci zástupca stanovuje bydlisko vlastníka požitkov na základe adresy spomenutej v pase, v úradnom preukaze totožnosti alebo, ak treba, na základe akéhokoľvek písomného dokladu totožnosti predlženého vlastníkom požitkov a v súlade s týmto postupom: v prípade jednotlivcov predkladajúcich pas alebo úradný preukaz totožnosti vydaný členským štátom, ktorí o sebe vyhlasujú, že majú bydlisko v tretej krajine, sa bydlisko stanovuje prostredníctvom osvedčenia o bydlisku na daňové účely vydaného príslušným orgánom tretej krajiny, o ktorej jednotlivec vyhlasuje, že v nej má bydlisko. V prípade nepredloženia takéhoto osvedčenia sa za krajinu bydliska považuje členský štát, ktorý vydal pas alebo iný úradný doklad potvrdzujúci totožnosť.Článok 4Vymedzenie vyplácajúceho zástupcu1. Na účely tejto smernice "vyplácajúci zástupca" označuje akýkoľvek hospodársky subjekt, ktorý vypláca alebo zabezpečuje úrok v okamžitý prospech vlastníka požitkov, bez ohľadu na to, či je subjekt dlžníkom pohľadávky, ktorá poskytuje úrok, alebo subjektom povereným dlžníkom alebo vlastníkom požitkov vyplácaním úroku alebo zabezpečením vyplácania úroku.2. Akýkoľvek subjekt usadený v členskom štáte, ktorému sa vypláca úrok alebo pre ktorého sa úrok zabezpečuje v prospech vlastníka požitkov, sa pri takejto výplate alebo zabezpečovaní takejto výplaty tiež považuje za vyplácajúceho zástupcu. Toto ustanovenie sa neuplatňuje, ak má hospodársky subjekt na základe úradného dokladu predloženého uvedeným subjektom dôvod veriť, že:a) je to právnická osoba, s výnimkou právnických osôb uvedených v odseku 5, alebob) jej zisky sú zdaňované na základe všeobecných úprav pre zdaňovanie podnikania, aleboc) je to UCITS uznávaná v súlade so smernicou 85/611/EHS.Hospodársky subjekt, vyplácajúci úrok alebo zabezpečujúci úrok takémuto subjektu usadenému v inom členskom štáte, ktorý sa na základe tohto odseku považuje za vyplácajúceho zástupcu, oznámi meno a adresu subjektu a celkovú čiastku úroku zaplateného alebo zabezpečeného tomuto subjektu príslušnému orgánu členského štátu, v ktorom je usadený, ktorý tieto informácie posunie príslušnému orgánu členského štátu, v ktorom je daný subjekt usadený.3. Subjekt uvedený v odseku 2 má napriek tomu možnosť, aby sa k nemu pristupovalo na účely tejto smernice ako k UCITS, ako je to uvedené v odseku 2 písm. c). Vykonávanie tejto možnosti si vyžaduje vydanie osvedčenia členským štátom, v ktorom je subjekt usadený, a jeho predloženie uvedeným subjektom hospodárskemu subjektu.Členské štáty stanovia podrobné pravidlá pre túto možnosť v prípade subjektov usadených na ich území.4. Pokiaľ hospodársky subjekt a subjekt uvedený v odseku 2 sú usadené v tom istom členskom štáte, uvedený členský štát prijme všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby daný subjekt, konajúci ako vyplácajúci zástupca, dodržiaval ustanovenia tejto smernice.5. Právnické osoby vyňaté z pôsobnosti odseku 2 písm. a) sú tieto:a) vo Fínsku: avoin yhtiö (Ay) a kommandiittiyhtiö (Ky)/öppet bolag a kommanditbolag;b) vo Švédsku: handelsbolag (HB) a kommanditbolag (KB).Článok 5Definícia príslušného orgánuNa účely tejto smernice "príslušný orgán" označuje:a) v prípade členských štátov akékoľvek orgány oznámené členskými štátmi Komisii;b) v prípade tretích krajín príslušný orgán na účely dvojstranných a mnohostranných daňových dohovorov, alebo, ak takýto nejestvuje, potom je to ten orgán, ktorý je príslušný vydávať osvedčenia o bydlisku na daňové účely.Článok 6Definícia výplaty úroku1. Na účely tejto smernice "výplata úroku" označuje:a) úrok vyplatený alebo pripísaný na účet, ktorý sa týka pohľadávok každého druhu, bez ohľadu na to, či sú zabezpečené hypotékou, alebo nie a bez ohľadu na to, či sú v nich obsiahnuté práva na účasť na ziskoch dlžníka, a najmä, príjem z vládnych cenných papierov a príjem z dlhopisov alebo obligácií, vrátane prémií a ziskov spojených s takýmito cennými papiermi; penále za oneskorené výplaty sa nepovažujú za výplaty úroku;b) úrok, ktorý sa nahromadil alebo sa kapitalizoval pri odpredaji, náhrade alebo amortizácii pohľadávok uvedených v písm. a);c) príjem pochádzajúci z výplat úroku buď priamo, alebo prostredníctvom subjektu uvedeného v článku 4 ods. 2, ktoré sú rozdeľované:i) UCITS schválenou v súlade so smernicou 85/611/EHS;ii) subjektmi, ktoré majú nárok na základe článku 4 ods. 3;iii) podnikmi pre kolektívne investovanie zriadenými mimo územia uvedeného v článku 7;d) príjem realizovaný pri odpredaji, náhrade alebo amortizácii akcií alebo podielov v týchto podnikoch a subjektoch, ak priamo alebo nepriamo prostredníctvom iných podnikov na kolektívne investovanie alebo iných subjektov uvedených nižšie investujú viac ako 40 % svojich aktív do pohľadávok uvedených v písm. a):i) UCITS schválená v súlade so smernicou 85/611/EHS;ii) subjekty, ktoré majú nárok na základe článku 4 ods. 3;iii) podniky pre kolektívne investovanie zriadené mimo územia uvedeného v článku 7.Členské štáty majú však právo zahrnúť príjem spomenutý v písm. d) do vymedzenia úroku iba v tom rozsahu, pokiaľ takýto príjem zodpovedá ziskom priamo alebo nepriamo pochádzajúcim z výplat úroku v zmysle písm. a) a b).2. Pokiaľ ide o odsek 1 písm. c) a d), keď vyplácajúci zástupca nemá žiadne informácie ohľadom podielu príjmu, ktorý pochádza z výplat úroku, za výplatu úroku sa považuje celková čiastka príjmu.3. Pokiaľ ide o odsek 1 písm. d), keď vyplácajúci zástupca nemá žiadne informácie ohľadom percentuálneho podielu aktív investovaných do pohľadávok, akcií alebo podielov vymedzených v uvedenom odseku, uvedený percentuálny podiel sa považuje za vyšší ako 40 %. Ak nemôže určiť čiastku príjmu realizovaného vlastníkom požitkov, za príjem sa považuje výnos z odpredaja, náhrady alebo amortizácie akcií alebo podielov.4. Ak je úrok určený v odseku 1 vyplatený alebo pripísaný na účet subjektu uvedeného v článku 4 ods. 2 a takýto subjekt nemá nárok na základe článku 4 ods. 3, považuje sa za výplatu úroku takýmto subjektom.5. Pokiaľ ide o odsek 1 písm. b) a d), členské štáty majú právo požadovať vyplácajúcich zástupcov na svojom území, aby anualizovali úrok počas obdobia, ktoré nemôže presiahnuť obdobie jedného roka, a pristupovali k takému anualizovanému úroku ako k výplate úroku dokonca aj vtedy, ak v tomto období nedošlo k odpredaju, amortizácii alebo náhrade.6. Odlišne od postupu odsekov 1 písm. c) a d) majú členské štáty právo vylúčiť z definície výplaty úroku akýkoľvek príjem uvedený v tých ustanoveniach od podnikov alebo subjektov zriadených na ich území, pokiaľ investícia do pohľadávok takýchto subjektov uvedených v odseku 1 písm. a) nepresiahla 15 % ich aktív. Podobne, odlišne od postupu odseku 4, majú členské štáty právo vylúčiť z definície výplaty úroku v odseku 1 úrok vyplatený alebo pripísaný na účet subjektu uvedeného v článku 4 ods. 2, ktorý nemal nárok na základe článku 4 ods. 3 a je usadený na ich území, pokiaľ investícia takéhoto subjektu do pohľadávok uvedených v odseku 1 písm. a) nepresiahla 15 % jeho aktív.Vykonávanie takejto možnosti členským štátom je záväzné pre ostatné členské štáty.7. Percentuálny podiel uvedený v odseku 1 písm. d) a odseku 3 je od 1. januára 2011 25 %.8. Percentuálne podiely uvedené v odseku 1 písm. d) a v odseku 6 sa určujú v závislosti od investičnej politiky stanovenej v pravidlách fondu alebo v registračných dokumentoch podnikov alebo subjektov a, v prípade, že chýbajú, s ohľadom na aktuálne zloženie aktív príslušných podnikov alebo subjektov.Článok 7Územná pôsobnosťTáto smernica sa uplatňuje na úrok vyplatený zo strany vyplácajúceho zástupcu usadeného na území, na ktoré sa uplatňuje zmluva, na základe jej článku 299.KAPITOLA IIVÝMENA INFORMÁCIÍČlánok 8Informácie oznamované zo strany vyplácajúceho zástupcu1. Pokiaľ vlastník požitkov má bydlisko v členskom štáte inom, ako je členský štát, v ktorom je usadený vyplácajúci zástupca, minimálny objem informácií, ktoré má vyplácajúci zástupca oznamovať príslušnému orgánu členského štátu, v ktorom je usadený, pozostáva z tohto:a) totožnosť a bydlisko vlastníka požitkov stanovené v súlade s článkom 3;b) meno a adresa vyplácajúceho zástupcu;c) číslo účtu vlastníka požitkov alebo, pokiaľ toto chýba, identifikáciu pohľadávky, ktorá poskytuje úrok;d) informácie týkajúce sa výplaty úroku v súlade s odsekom 2.2. Minimálny rozsah informácií týkajúcich sa výplaty úroku, ktoré má oznamovať vyplácajúci zástupca, rozlišuje medzi týmito kategóriami úroku a uvádza:a) v prípade výplaty úroku v zmysle článku 6 ods. 1 písm. a): čiastku vyplateného alebo na účet pripísaného úroku;b) v prípade výplaty úroku v zmysle článku 6 ods. 1 písm. b) alebo d): buď čiastku úroku, alebo príjem daný v uvedených odsekoch, alebo plnú čiastku výnosu z odpredaja, amortizácie alebo náhrady;c) v prípade výplaty úroku v zmysle článku 6 ods. 1 písm. c): buď čiastku príjmu danú v uvedenom odseku, alebo plnú čiastku distribúcie;d) v prípade výplaty úroku v zmysle článku 6 ods. 4: čiastku úroku rozpísanú na jednotlivých členov subjektu uvedeného v článku 4 ods. 2, ktorí spĺňajú podmienky článkov 1 ods. 1 a článok 2 ods. 1;e) pokiaľ členský štát vykonáva možnosť na základe článku 6 ods. 5: čiastku anualizovaného úroku.Členské štáty môžu však obmedziť minimálny rozsah informácií ohľadom výplaty úroku, ktorý má oznamovať vyplácajúci zástupca, na celkovú čiastku úroku alebo príjmu a na celkovú čiastku výnosov z odpredaja, amortizácie alebo náhrady.Článok 9Automatická výmena informácií1. Príslušný orgán členského štátu vyplácajúceho zástupcu oznamuje informácie uvedené v článku 8 príslušnému orgánu členského štátu bydliska vlastníka požitkov.2. Oznamovanie informácií je automatické a uskutočňuje sa najmenej raz ročne do šiestich mesiacov od skončenia daňového roka členského štátu vyplácajúceho zástupcu za všetky výplaty úroku vykonané počas uvedeného roka.3. Ustanovenia smernice 77/799/EHS sa uplatňujú na výmenu informácií na základe tejto smernice za podmienky, že ustanovenia tejto smernice nestanovujú inak. Článok 8 smernice 77/799/EHS sa však neuplatňuje na informácie poskytované podľa tejto kapitoly.KAPITOLA IIIPRECHODNÉ USTANOVENIAČlánok 10Prechodné obdobie1. Počas prechodného obdobia začínajúceho dátumom uvedeným v článku 17 ods. 2 a 3 a s výhradou článku 13 ods. 1 (1) sa od Belgicka, Luxemburska a Rakúska nevyžaduje uplatňovanie ustanovení kapitoly II.V súlade s kapitolou II môžu však prijímať informácie od ostatných členských štátov.Cieľom tejto smernice počas prechodného obdobia je zabezpečiť minimálne účinné zdaňovanie úspor v podobe výplat úroku vyplatených v jednom členskom štáte vlastníkom požitkov, ktorí sú jednotlivcami s miestom bydliska na daňové účely v ďalšom členskom štáte.2. Prechodné obdobie skončí na konci prvého úplného fiskálneho roka, ktorý nasleduje po neskoršom z týchto dátumov:- dátum nadobudnutia platnosti dohody medzi Európskym spoločenstvom, po jednomyseľnom rozhodnutí Rady, a posledným štátom spomedzi Švajčiarskej konfederácie, Lichtenštajnského kniežatstva, Sanmarínska republika, Monackého kniežatstva a Andorrského kniežatstva, ustanovujúcej výmenu informácií na požiadanie, ako je to vymedzené v Modelovej dohode o výmene informácií o daňových záležitostiach OECD z 18. apríla 2002 (ďalej len "modelová dohoda OECD") ohľadom výplat úroku vymedzených v tejto smernici, vyplácaných vyplácajúcimi zástupcami usadených na svojich príslušných územiach v prospech vlastníkov požitkov s bydliskom na území, na ktoré sa uplatňuje smernica, okrem súčasného uplatňovania zrážanej dane z takýchto výplat tými istými uvedenými krajinami pri sadzbe vymedzenej pre zodpovedajúce obdobia podľa článku 11 ods. 1,- dátum, keď Rada jednomyseľne odsúhlasí, že Spojené štáty americké sa zaviazali vymieňať si informácie na požiadanie, ako je to vymedzené v modelovej dohode OECD ohľadom výplat úroku, vymedzených v tejto smernici, vykonávaných vyplácajúcim zástupcom usadeným na ich území v prospech vlastníkov požitkov s bydliskom na území, na ktoré sa uplatňuje táto smernica.3. Na konci prechodného obdobia sa od Belgicka, Luxemburska a Rakúska vyžaduje, aby uplatňovali ustanovenia kapitoly II a prestali uplatňovať zrážanú daň a delenie príjmov ustanovené v článkoch 11 a 12. Ak si počas prechodného obdobia Belgicko, Luxembursko a Rakúsko zvolí uplatňovanie ustanovení kapitoly II, nebude naďalej uplatňovať zrážanú daň a delenie príjmov ustanovené v článkoch 11 a 12.Článok 11Zrážaná daň1. Počas prechodného obdobia uvedeného v článku 10, ak vlastník požitkov má bydlisko v inom členskom štáte, ako je členský štát, v ktorom je usadený vyplácajúci zástupca, Belgicko, Luxembursko a Rakúsko vyberajú zrážanú daň pri sadzbe 15 % počas prvých troch rokov prechodného obdobia, 20 % počas nasledovných troch rokov a potom pri sadzbe 35 %.2. Vyplácajúci zástupca vyberá zrážanú daň takto:a) v prípade výplaty úroku v zmysle článku 6 ods. 1 písm. a): z čiastky vyplateného alebo na účet pripísaného úroku;b) v prípade výplaty úroku v zmysle článku 6 ods. 1 písm. b) alebo d): z čiastky úroku alebo príjmu daných v uvedených odsekoch alebo výberom s rovnakým účinkom, ktorý znáša prijímateľ, z plnej čiastky výnosov z odpredaja, amortizácie alebo náhrady;c) v prípade výplaty úroku v zmysle článku 6 ods. 1 písm. c): z čiastky príjmu daného v uvedenom odseku;d) v prípade výplaty úroku v zmysle článku 6 ods. 4: z čiastky úroku, ktorú je rozpísaného na jednotlivých členov subjektu uvedeného v článku 4 ods. 2, ktorí spĺňajú podmienky článkov 1 ods. 1 a článkov 2 ods. 1;e) pokiaľ členský štát vykonáva možnosť na základe článku 6 ods. 5: z čiastky anualizovaného úroku.3. Na účely písmen a) a b) odseku 2 sa zrážaná daň vyberá pomerne k obdobiu držby pohľadávky vlastníkom požitkov. Ak vyplácajúci zástupca nedokáže určiť obdobie držby na základe informácií, ktoré má k dispozícii, pristupuje k vlastníkovi požitkov, akoby pohľadávku držal počas celej jej existencie, pokiaľ neposkytne dôkaz o dni nadobudnutia.4. Ukladanie zrážanej dane členským štátom vyplácajúceho zástupcu nebráni členskému štátu bydliska vlastníka požitkov na daňové účely, aby zdaňoval príjem v súlade s jeho vnútroštátnym právom na základe dodržiavania zmluvy.5. Počas prechodného obdobia členské štáty vyberajúce zrážanú daň môžu stanoviť, že hospodársky subjekt vyplácajúci alebo zabezpečujúci úrok subjektu uvedenému v článku 4 ods. 2 usadenému v ďalšom členskom štáte sa považuje za vyplácajúceho zástupcu namiesto daného subjektu a vyberá zrážanú daň z uvedeného úroku, pokiaľ daný subjekt formálne nesúhlasil s tým, aby sa jeho meno, adresa a celková čiastka jemu vyplateného alebo zabezpečeného úroku oznámila v súlade s posledným pododsekom článku 4 ods. 2.Článok 12Delenie príjmov1. Členské štáty ukladajúce zrážanú daň v súlade s článkom 11 ods. 1 si ponechajú 25 % zo svojho príjmu a 75 % príjmu prevádzajú členskému štátu bydliska vlastníka požitkov úroku.2. Členské štáty ukladajúce zrážanú daň v súlade s článkom 11 ods. 5 si ponechajú 25 % z príjmu a 75 % príjmu prevádzajú inému členskému štátu v pomere k prevodom vykonávaným podľa odseku 1 tohto článku.3. Takéto prevody sa uskutočnia najneskôr do šiestich mesiacov od skončenia daňového roka členského štátu vyplácajúceho zástupcu v prípade odseku 1 alebo daňového roka členského štátu hospodárskeho subjektu v prípade odseku 2.4. Členské štáty vyberajúce zrážanú daň prijmú všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie náležitého fungovania systému delenia príjmov.Článok 13Výnimky z postupu zrážanej danej1. Členské štáty vyberajúce zrážanú daň v súlade s článkom 11 zabezpečia na to, aby vlastníci požitkov mohli požadovať, aby sa nezrážala žiadna daň, jeden z nasledovných postupov alebo obidva naraz:a) postup, ktorý vlastníkovi požitkov výslovne dovoľuje poveriť vyplácajúceho zástupcu, aby oznamoval informácie v súlade s kapitolou II, pričom takéto povolenie pokrýva všetok úrok vyplatený vlastníkovi požitkov uvedeným vyplácajúcim zástupcom; v takýchto prípadoch sa uplatňujú ustanovenia článku 9;b) postup, ktorý zabezpečuje, že zrážaná daň sa nevyberá, pokiaľ vlastník požitkov predloží svojmu vyplácajúcemu zástupcov osvedčenie vyhotovené v jeho vlastnom mene príslušným orgánom jeho členského štátu bydliska na daňové účely v súlade s odsekom 2.2. Na požiadanie vlastníka požitkov príslušný orgán jeho členského štátu bydliska na daňové účely vydá osvedčenie, ktoré uvádza:a) meno, adresu a daňové alebo iné identifikačné číslo alebo, ak toto chýba, dátum a miesto narodenia vlastníka požitkov;b) meno a adresu vyplácajúceho zástupcu;c) číslo účtu vlastníka požitkov alebo, pokiaľ chýba, identifikáciu cenného papiera.Takéto osvedčenie je platné po dobu nepresahujúcu tri roky. Vydáva sa ktorémukoľvek vlastníkovi požitkov, ktorý oň požiada, do dvoch mesiacov po podaní žiadosti.Článok 14Zamedzenie dvojitého zdanenia1. Členský štát bydliska oprávneného vlastníka požitkov na daňové účely zabezpečí zamedzenie akéhokoľvek dvojitého zdanenia, ktoré by mohlo byť dôsledkom ukladania zrážanej dane uvedenej v článku 11 v súlade s ustanoveniami odsekov 2 a 3.2. Ak úrok prijatý vlastníkom požitkov podliehal zrážanej dani v členskom štáte vyplácajúceho zástupcu, členský štát bydliska vlastníka požitkov na daňové účely mu poskytne daňový úver rovný čiastke dane zrazenej v súlade s jeho vnútroštátnym právom. Ak táto čiastka presahuje čiastku dane dlžnej v súlade s jeho vnútroštátnym právom, členský štát bydliska na daňové účely vráti prevyšujúcu čiastku zrazenej dane vlastníkovi požitkov.3. Ak okrem zrážanej dni uvedenej v článku 11 úrok prijatý vlastníkom požitkov podliehal akémukoľvek inému typu zrážanej dane a členský štát bydliska na daňové účely poskytuje na takúto zrážanú daň daňový úver v súlade s jeho vnútroštátnym právom alebo dohovormi o dvojitom zdanení, takáto iná zrážaná daň sa pripíše k dobru pred uplatnením postupu stanoveného v odseku 2.4. Členský štát bydliska vlastníka požitkov na daňové účely môže daňový úverový mechanizmus uvedený v odsekoch 2 a 3 nahradiť náhradou zrážanej dane uvedenej v článku 11.Článok 15Obchodovateľné dlžobné cenné papiere1. Počas prechodného obdobia uvedeného v článku 10, ale najneskôr do 31. decembra 2010, domáce a medzinárodné dlhopisy a ostatné obchodovateľné dlžobné cenné papiere, ktoré boli po prvýkrát emitované pred 1. marcom 2001 alebo v prípade ktorých pôvodné emisné prospekty boli schválené príslušnými orgánmi v zmysle smernice Rady 80/390/EHS [7] alebo zodpovednými orgánmi v tretích krajinách pred uvedeným dňom, sa nepovažujú za pohľadávky v zmysle článku 6 ods. 1 písm. a) za podmienky, že sa 1. marca 2002 alebo po ňom nevydávajú žiadne ďalšie emisie takýchto dlžobných cenných papierov. Pokiaľ by však prechodné obdobie uvedené v článku 10 pokračovalo po 31. decembri 2010, ustanovenia tohto článku sa budú naďalej uplatňovať iba ohľadom takých obchodovateľných dlžobných cenných papierov:- ktoré obsahujú klauzuly o pripočítaní úroku zaplateného v inej krajine ("gross-up") alebo predčasnej náhrade a- ak vyplácajúci zástupca vymedzený v článku 4 sídli v členskom štáte, ktorý uplatňuje zrážanú daň uvedenú v článku 11, pričom uvedený vyplácajúci zástupca vypláca úrok alebo zabezpečuje výplatu úroku v bezprostredný prospech vlastníka požitkov, ktorý sídli v ďalšom členskom štáte.Ak sa 1. marca 2002 alebo po ňom uskutoční ďalšia emisia uvedeného obchodovateľného dlžobného cenného papiera emitovaného vládou alebo súvisiacim subjektom, ktorý koná ako správny orgán alebo ktorého úloha je uznávaná medzinárodnou zmluvou, ako sú vymedzené v prílohe, celá emisia takéhoto cenného papiera, pozostávajúca z pôvodnej emisie a akejkoľvek ďalšej emisie, sa považuje za pohľadávku v zmysle článku 6 ods. 1 písm. a).Ak sa 1. marca 2002 alebo po ňom uskutoční emisia uvedeného obchodovateľného dlžobného cenného papiera emitovaného akýmkoľvek iným emitentom, na ktorého sa nevzťahuje druhý pododsek, takáto ďalšia emisia sa považuje za pohľadávku v zmysle článku 6 ods. 1 písm. a).2. Nič v tomto článku nebráni členským štátom, aby zdaňovali príjem z obchodovateľných dlžobných cenných papierov uvedených v odseku 1 v súlade so svojimi vnútroštátnymi právami.KAPITOLA IVRÔZNE A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIAČlánok 16Ostatné zrážané daneTáto smernica nebráni členským štátom vo vyberaní iných druhov zrážanej dane, ako sú uvedené v článku 11, v súlade s ich vnútroštátnymi právami alebo dohovormi o dvojitom zdanení.Článok 17Transpozícia do vnútroštátneho práva1. Do 1. januára 2004 členské štáty prijmú a uverejnia zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.2. Členské štáty uplatňujú tieto ustanovenia od 1. januára 2005 za podmienky, že:i) Švajčiarska konfederácia, Lichtenštajnské kniežatstvo, Sanmarínska republika, Monacké kniežatstvo a Andorrské kniežatstvo od tohto istého dňa uplatňujú opatrenia, ktoré sú rovnocenné s opatreniami obsiahnutými v tejto smernici v súlade s dohodami uzatvorenými medzi nimi a Európskym spoločenstvom po jednomyseľných rozhodnutiach Rady;ii) jestvujú všetky dohody alebo ostatné úpravy, ktoré stanovujú, že všetky príslušné závislé alebo pridružené územia (Normanské ostrovy, ostrov Man a závislé alebo pridružené územia Karibiku) od tohto istého dňa uplatňujú automatickú výmenu informácií tým istým spôsobom, ako je ustanovené v kapitole II tejto smernice (alebo počas prechodného obdobia uvedeného v článku 10 uplatňujú zrážanú daň za takých istých podmienok, ako sú obsiahnuté v článkoch 11 a 12).3. Rada najneskôr šesť mesiacov pred 1. januárom 2005 jednomyseľne rozhodne, či podmienka stanovená v odseku 2 bude splnená, pričom zohľadní dátumy nadobudnutia účinnosti príslušných opatrení v príslušných tretích krajinách a závislých alebo pridružených územiach. Ak Rada nerozhodne, že podmienka bude splnená, konajúc jednomyseľne na návrh Komisie, prijme na účely odseku 2 nový dátum.4. Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.5. Členské štáty o nich bezodkladne informujú Komisiu a oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice spolu s tabuľkou, ktorá uvádza, ako sa ustanovenia tejto smernice zhodujú s prijatými vnútroštátnymi ustanoveniami.Článok 18PrehodnotenieKomisia podáva každé tri roky Rade správu o uplatňovaní tejto smernice. Komisia na základe týchto správ, podľa potreby, navrhuje Rade akékoľvek zmeny a doplnenia smernice, ktoré sa ukazujú ako potrebné na lepšie zabezpečenie účinného zdaňovania príjmu z úspor a odstraňovania neželaných deformácií hospodárskej súťaže.Článok 19Nadobudnutie účinnostiTáto smernica nadobúda účinnosť 20. deň po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.Článok 20AdresátiTáto smernica je adresovaná členským štátom.V Luxemburgu 3. júna 2003Za RadupredsedaN. Christodoulakis[1] Ú. v. ES C 270 E, 25.9.2001, s. 259.[2] Ú. v. ES C 47 E, 27.2.2003, s. 553.[3] Ú. v. ES C 48, 21.2.2002, s. 55.[4] Ú. v. ES L 375, 31.12. 1985, s. 3. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2001/108/ES Európskeho parlamentu a Rady (Ú. v. ES L 41, 13.2.2002, s. 35).[5] Ú. v. ES L 336, 27.12.1977, s. 15. Smernica naposledy zmenená a doplnená Aktom o pristúpení z roku 1994.[6] Ú. v. ES L 166, 28.6.1991, s. 77. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2001/97/ES Európskeho parlamentu a Rady (Ú. v. ES L 344, 28.12.2001, s. 76).[7] Ú. v. ES L 100, 17.4.1980, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2001/34/ES Európskeho parlamentu a Rady (Ú. v. ES L 184, 6.7.2001, s. 1).--------------------------------------------------PRÍLOHAZOZNAM SÚVISIACICH SUBJEKTOV UVEDENÝCH V ČLÁNKU 15Na účely článku 15 sa nasledovné subjekty považujú za "súvisiaci subjekt, ktorý koná ako správny orgán alebo ktorého úloha je uznávaná medzinárodnou zmluvou":- subjekty v rámci Európskej únie:Belgicko | Vlaams Gewest (flámsky región) Région wallonne (valónsky región) Région bruxelloise/Brussels Gewest (bruselský región) Communauté française (francúzske spoločenstvo) Vlaamse Gemeenschap (flámske spoločenstvo) Deutschsprachige Gemeinschaft (nemecky hovoriace spoločenstvo) |Španielsko | Xunta de Galicia (vláda autonómneho spoločenstva Galície) Junta de Andalucía (vláda autonómneho spoločenstva Andalúzie) Junta de Extremadura (vláda autonómneho spoločenstva Extremadury) Junta de Castilla-La Mancha (vláda autonómneho spoločenstva Castilla-La Mancha) Junta de Castilla-León (vláda autonómneho spoločenstva Castilla-León) Gobierno Foral de Navarra (vláda autonómneho spoločenstva Navarrska) Govern de les Illes Balears (vláda autonómneho spoločenstva Baleárskych ostrovov) Generalitat de Catalunya (vláda autonómneho spoločenstva Katalánska) Generalitat de Valencia (vláda autonómneho spoločenstva Valencie) Diputación General de Aragón (vláda autonómneho spoločenstva Aragonu) Gobierno de las Islas Canarias (vláda autonómneho spoločenstva Kanárskych ostrovov) Gobierno de Murcia (vláda autonómneho spoločenstva Murcie) Gobierno de Madrid (vláda autonómneho spoločenstva Madridu) Gobierno de la Comunidad Autónoma del País Vasco/Euzkadi (vláda autonómneho spoločenstva Baskicka) Diputación Foral de Guipúzcoa (regionálna Rada Guipúzcoa) Diputación Foral de Vizcaya/Bizkaia (regionálna Rada Biskajska) Diputación Foral de Alava (regionálna Rada Alavy) Ayuntamiento de Madrid (mesto Madrid) Ayuntamiento de Barcelona (mesto Barcelona) Cabildo Insular de Gran Canaria (ostrovná Rada Gran Canarie) Cabildo Insular de Tenerife (ostrovná Rada Tenerife) Instituto de Crédito Oficial (úradný úverový ústav) Instituto Catalán de Finanzas (finančný ústav Katalánska) Instituto Valenciano de Finanzas (finančný ústav Valencie) |Grécko | Οργανισμός Τηλεπικοινωνιών Ελλάδος (národný telekomunikačný úrad) Οργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος (národná železničná spoločnosť) Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού (štátna elektrárenská spoločnosť) |Francúzsko | La Caisse d'amortissement de la dette sociale (CADES) (fond na úhradu dlhu sociálneho zabezpečenia) L'Agence française de développement (AFD) (francúzska rozvojová agentúra) Réseau Ferré de France (RFF) (francúzska železničná sieť) Caisse Nationale des Autoroutes (CNA) (národný diaľničný fond) Assistance publique Hôpitaux de Paris (APHP) (zväz verejných nemocníc parížskej oblasti) Charbonnages de France (CDF) (ústredie francúzskych štátnych spoločností na ťažbu čierneho uhlia) Entreprise minière et chimique (EMC) (štátna ťažobná a chemická spoločnosť) |Taliansko | Regióny Provincie Mestá a obce Cassa Depositi e Prestiti (fond vkladov a pôžičiek) |Portugalsko | Região Autónoma da Madeira (autonómna oblasť Madeira) Região Autónoma dos Açores (autonómna oblasť Azory) Mestá a obce |- medzinárodné subjekty:Európska banka pre obnovu a rozvojEurópska investičná bankaÁzijská rozvojová bankaAfrická rozvojová bankaSvetová banka/MBOR/MMFMedzinárodné finančné združenieMedziamerická rozvojová bankaRozvojová banka Rady EurópyEuratomEurópske spoločenstvoCorporación Andina de Fomento (CAF) (Andské rozvojové združenie)EurofimaEurópske spoločenstvo uhlia a oceleNordická investičná bankaKaribská rozvojová bankaUstanovenia článku 15 sa nedotýkajú medzinárodných záväzkov, ktoré členské štáty mohli uzatvoriť vo vzťahu k uvedeným medzinárodným subjektom.- subjekty v tretích krajinách:Tie subjekty, ktoré spĺňajú nasledovné kritériá:1. subjekt sa podľa vnútroštátnych kritérií jasne považuje za verejný subjekt;2. takýto verejný subjekt je nekomerčným výrobcom, ktorý spravuje a financuje skupinu činností, hlavne poskytovaním nekomerčných tovarov a služieb určených v prospech spoločenstva, ktoré sú účinne kontrolované vládou;3. takýto verejný subjekt je veľkým a pravidelným emitentom dlhu;4. príslušný štát je schopný garantovať, že takýto verejný subjekt nebude vykonávať predčasnú náhradu v prípade klauzúl o pripočítaní úroku zaplateného v inej krajine ("gross-up").--------------------------------------------------


title: Smernica Komisie 2006/9/ES z  23. januára 2006 , ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 90/642/EHS, pokiaľ ide o maximálne hladiny diquatu   (Text s významom pre EHP)

text:
               26.1.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 22/24

      SMERNICA KOMISIE 2006/9/ES
   z 23. januára 2006,
   ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 90/642/EHS, pokiaľ ide o maximálne hladiny diquatu
   (Text s významom pre EHP)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na smernicu Rady 90/642/EHS z 27. novembra 1990 o stanovení maximálnych hladín pre rezíduá pesticídov v a na určitých produktoch rastlinného pôvodu vrátane ovocia a zeleniny (1), a najmä na jej článok 7,
   so zreteľom na smernicu Rady 91/414/EHS z 15. júla 1991 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (2), a najmä na jej článok 4 ods. 1 písm. f),
   keďže:

               (1)

               V súlade so smernicou 91/414/EHS sú za povolenia o použití prípravkov na ochranu rastlín pri osobitných plodinách zodpovedné členské štáty. Takéto povolenia musia byť založené na zhodnotení účinkov na ľudské zdravie a zdravie zvierat a vplyvu na životné prostredie. K prvkom, ktoré treba zohľadniť pri takýchto hodnoteniach, patrí vystavenie pracovníka a iných prítomných osôb, vplyvy na pôdu, vodu a vzduch, ako aj vplyv na ľudí a zvieratá prostredníctvom spotreby rezíduí na ošetrených plodinách.

               (2)

               Maximálne hladiny rezíduí (MRL) odrážajú použitie minimálnych množstiev pesticídov na dosiahnutie efektívnej ochrany rastlín, ktoré sa aplikujú tak, aby množstvo rezíduí bolo najmä z hľadiska odhadovaného potravinového príjmu prakticky čo najmenšie a toxicky prijateľné.

               (3)

               MRL pesticídov by mali byť predmetom skúmania. V dôsledku nových použití, informácií a údajov sa tieto hodnoty môžu meniť.

               (4)

               Maximálne hladiny rezíduí sa na nižšej hranici analytického určenia stanovujú vtedy, keď povolené použitia prípravkov na ochranu rastlín nemajú za následok zistiteľné hladiny rezíduí pesticídov v alebo na potravinárskom výrobku, alebo keď takéto použitia nie sú povolené, alebo keď použitia, ktoré členské štáty povolili, neboli podložené potrebnými údajmi, alebo keď použitia v tretích krajinách, ktoré viedli k rezíduám v alebo na potravinárskych výrobkoch, ktoré sa môžu uviesť do obehu na trhu v rámci Spoločenstva, neboli podložené potrebnými údajmi.

               (5)

               Komisii boli oznámené informácie o nových alebo zmenených použitiach diquatu zahrnuté v smernici 90/642/EHS.

               (6)

               Dlhodobé vystavenie spotrebiteľov týmto pesticídom prostredníctvom potravinových výrobkov, ktoré môžu obsahovať rezíduá týchto pesticídov, bolo posúdené a prehodnotené v súlade s postupmi a praktikami používanými v rámci Spoločenstva, pričom sa zohľadnili usmernenia uverejnené Svetovou zdravotníckou organizáciou (3). Vypočítalo sa, že prostredníctvom uvedených MRL sa zabezpečí, aby sa neprekročil prijateľný denný príjem.

               (7)

               Posúdenie dostupných informácií preukázalo, že ARfD sa nepožaduje, a preto krátkodobé posúdenie nie je potrebné.

               (8)

               Preto je vhodné stanoviť nové maximálne hladiny pre rezíduá diquatu.

               (9)

               Stanovenie alebo úpravy prechodných maximálnych hladín rezíduí na úrovni Spoločenstva nezabraňujú členským štátom zaviesť prechodné maximálne hladiny rezíduí pre diquat v súlade s článkom 4 ods. 1 písm. f) smernice 91/414/EHS a jej prílohy VI. Obdobie štyroch rokov sa považuje za postačujúce na povolenie ďalšieho použitia diquatu. Prechodné MRL Spoločenstva by sa potom mali stať konečnými.

               (10)

               Smernicu 90/642/EHS je preto potrebné zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

               (11)

               Opatrenia ustanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

         PRIJALA TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Príloha I k smernici 90/642/EHS sa mení a dopĺňa takto: V skupine „4. OLEJNATÉ SEMENÁ“ sa vkladá položka „semená konope“ medzi položky „semená bavlny“ a „iné“.
   Článok 2
   Časť A prílohy II k smernici 90/642/EHS sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tejto smernici.
   Článok 3
   1.   Členské štáty prijmú a uverejnia najneskôr do 26. júla 2006 zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Členské štáty bezodkladne oznámia Komisii znenie týchto ustanovení a korelačnú tabuľku takýchto ustanovení a tejto smernice.
   Tieto ustanovenia sa uplatňujú od 27. júla 2006.
   Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
   2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   Článok 4
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 5
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Bruseli 23. januára 2006

            Za Komisiu

         Markos KYPRIANOU

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 350, 14.12.1990, s. 71. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2005/76/ES (Ú. v. EÚ L 293, 9.11.2005, s. 14).

      (2)  Ú. v. ES L 230, 19.8.1991, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2005/72/ES (Ú. v. EÚ L 279, 22.10.2005, s. 63).

      (3)  Usmernenia na stanovenie denného príjmu rezíduí pesticídov (revidované), ktoré boli pripravené v rámci programu GEMS/Potravinový program v spolupráci s Kódexovým výborom pre rezíduá pesticídov, uverejnené Svetovou zdravotníckou organizáciou 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

      PRÍLOHA
      V časti A prílohy II k smernici 90/642/EHS sa stĺpec pre diquat nahrádza takto:

                     Rezíduá pesticídov a maximálna hladina rezíduí (mg/kg)

                     Skupiny a príklady jednotlivých výrobkov, na ktoré sa uplatňujú MRL

                     diquat

                                 „1.

                                 Ovocie, čerstvé, sušené alebo tepelne neupravované, zachované zmrazením, bez obsahu pridaného cukru, orechy

                     0,05 (1)
                         (2)

                                 i)

                                 CITRUSOVÉ OVOCIE

                     grapefruity

                     citróny

                     limety

                     mandarínky (vrátane klementínok a podobných hybridov)

                     pomaranče

                     pomelá

                     iné

                                 ii)

                                 ORECHY STROMOVÉ (nevylúpané alebo vylúpané)

                     mandle

                     para orechy

                     kešu orechy

                     gaštany

                     kokosové orechy

                     lieskovce

                     makadamové orechy

                     pekanové orechy

                     píniové oriešky

                     pistácie

                     vlašské orechy

                     iné

                                 iii)

                                 JADROVÉ OVOCIE

                     jablká

                     hrušky

                     dule

                     iné

                                 iv)

                                 KÔSTKOVÉ OVOCIE

                     marhule

                     čerešne

                     broskyne (vrátane nektaríniek a podobných hybridov)

                     slivky

                     iné

                                 v)

                                 BOBUĽOVÉ A DROBNÉ OVOCIE

                                 a)

                                 stolové a muštové hrozno

                     stolové hrozno

                     muštové hrozno

                                 b)

                                 jahody (iné ako divorastúce)

                                 c)

                                 krovité ovocné druhy (iné ako divorastúce)

                     ostružiny

                     ostružinové maliny

                     loganove černice

                     maliny

                     iné

                                 d)

                                 iné drobné ovocie a bobuľoviny (iné ako divorastúce)

                     čučoriedky

                     brusnice

                     ríbezle (červené, čierne a biele)

                     egreše

                     iné

                                 e)

                                 divorastúce bobuľoviny a ovocie

                                 vi)

                                 RÔZNE OVOCIE

                     avokáda

                     banány

                     ďatle

                     figy

                     kiwi

                     kumkváty

                     liči

                     mangá

                     olivy

                     papáje

                     plody mučenky

                     ananásy

                     granátové jablká

                     iné

                                 2.

                                 Zelenina, čerstvá alebo tepelne neupravená, mrazená alebo sušená

                     0,05 (1)
                         (2)

                                 i)

                                 KOREŇOVÁ A HĽUZOVÁ ZELENINA

                     cvikla

                     mrkva

                     maniok (kasava)

                     zeler

                     chren

                     topinambury

                     paštrnák

                     koreň petržlenu

                     reďkovka

                     kozia brada

                     sladké zemiaky

                     kvaka

                     okrúhlica

                     jamy

                     iné

                                 ii)

                                 CIBUĽOVÁ ZELENINA

                     cesnak

                     cibuľa

                     šalotka

                     cibuľa jarná

                     iné

                                 iii)

                                 PLODOVÁ ZELENINA

                                 a)

                                 ľuľkovité

                     rajčiaky

                     paprika

                     baklažán

                     iné

                                 b)

                                 tekvicovité s jedlou šupou

                     uhorky

                     uhorky nakladačky

                     cukety

                     iné

                                 c)

                                 tekvicovité s nejedlou šupou

                     melón cukrový

                     tekvica

                     melón vodový

                     iné

                                 d)

                                 sladká kukurica

                                 iv)

                                 HLÚBOVÁ ZELENINA

                                 a)

                                 hlúbová zelenina tvoriaca ružice

                     brokolica (vrátane odrody Calabrese)

                     karfiol

                     iné

                                 b)

                                 hlúbová zelenina hlávková

                     ružičkový kel

                     hlávková kapusta

                     iné

                                 c)

                                 hlúbová zelenina listová

                     čínska kapusta

                     kel kučeravý

                     iné

                                 d)

                                 kaleráb

                                 v)

                                 LISTOVÁ ZELENINA A ČERSTVÉ BYLINKY

                                 a)

                                 šalát a podobné plodiny

                     žerucha

                     valeriánka poľná

                     šalát

                     endívia (širokolistá)

                     iné

                                 b)

                                 špenát a podobné plodiny

                     špenát

                     mangold

                     iné

                                 c)

                                 potočnica lekárska

                                 d)

                                 belgická čakanka

                                 e)

                                 bylinky

                     trebuľka

                     cesnak pažítkový

                     petržlen

                     zelerová vňať

                     iné

                                 vi)

                                 STRUKOVINY (čerstvé)

                     fazuľa (so strukmi)

                     fazuľa (bez strukov)

                     hrach (so strukmi)

                     hrach (bez strukov)

                     iné

                                 vii)

                                 STONKOVÁ ZELENINA (čerstvá)

                     špargľa

                     artičoky bodliakové (kardy)

                     zeler stonkový

                     fenikel

                     artičoky pravé

                     pór

                     rebarbora

                     iné

                                 viii)

                                 HUBY

                                 a)

                                 huby (iné ako divorastúce)

                                 b)

                                 divorastúce huby

                                 3.

                                 Strukoviny

                        0,2 (2)

                     fazuľa

                     šošovica

                     hrach

                     iné

               4.   Olejnaté semená

                     ľanové semeno

                     5 (2)

                     plody podzemnice olejnej (arašidy)

                     0,1 (1)
                         (2)

                     mak

                     0,1 (1)
                         (2)

                     sezamové semená

                     0,1 (1)
                         (2)

                     slnečnicové semená

                        1 (2)

                     semená repky

                        2 (2)

                     sójové bôby

                        0,2 (2)

                     horčicové semená

                     0,5 (2)

                     semená bavlny

                     0,1 (1)
                         (2)

                     semená konope

                        0,5 (2)

                     iné

                     0,1 (1)
                         (2)

                                 5.

                                 Zemiaky

                     0,05 (1)
                         (2)

                     skoré zemiaky

                     konzumné zemiaky

                                 6.

                                    Čaj (fermentované alebo inak upravené sušené lístky a steblá druhu Camellia sinensis
                                    )

                     0,1 (1)
                         (2)

                                 7.

                                 Chmeľové šištičky (sušené) vrátane peliet a nekoncentrovaného prášku

                     0,1 (1)
                         (2)

         (1)  Označuje dolnú hranicu analytického určenia.

         (2)  Označuje, že maximálna úroveň rezíduí je stanovená prechodne v súlade s článkom 4 ods. 1 písm. f) smernice 91/414/EHS.“


title: Smernica Komisie 2006/4/ES z  26. januára 2006 , ktorou sa menia a dopĺňajú prílohy k smerniciam Rady 86/362/EHS a 90/642/EHS, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí pre karbofurán   (Text s významom pre EHP)

text:
               27.1.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 23/69

      SMERNICA KOMISIE 2006/4/ES
   z 26. januára 2006,
   ktorou sa menia a dopĺňajú prílohy k smerniciam Rady 86/362/EHS a 90/642/EHS, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí pre karbofurán
   (Text s významom pre EHP)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na smernicu Rady 86/362/EHS z 24. júla 1986 o stanovení maximálnych hladín rezíduí pesticídov v a na obilninách (1), a najmä na jej článok 10,
   so zreteľom na smernicu Rady 90/642/EHS z 27. novembra 1990 o stanovení maximálnych hladín pre rezíduá pesticídov v a na určitých produktoch rastlinného pôvodu vrátane ovocia a zeleniny (2), a najmä na jej článok 7,
   keďže:

               (1)

               V prípade obilnín a produktov rastlinného pôvodu vrátane ovocia a zeleniny odrážajú hladiny rezíduí používanie minimálnych množstiev pesticídov potrebných na dosiahnutie účinnej ochrany rastlín, aplikovaných takým spôsobom, aby bolo množstvo rezíduí čo najnižšie a zároveň toxikologicky najprijateľnejšie, predovšetkým so zreteľom na ochranu životného prostredia a odhadovaný potravinový príjem spotrebiteľov. Maximálne hladiny rezíduí (MRL) stanovené Spoločenstvom predstavujú hornú hranicu množstva tých rezíduí, ktorých výskyt by sa mohol očakávať v produktoch pri dodržiavaní správnej poľnohospodárskej praxe.

               (2)

               V záujme zohľadňovania nových informácií a údajov sa hladiny MRL pre pesticídy kontrolujú a upravujú. Hladiny MRL sa stanovujú na dolnej hranici analytického určenia v prípade, že na základe povoleného použitia produktov na ochranu rastlín nie je možné dospieť k zistiteľnej hladine rezíduí pesticídov v potravinovom produkte alebo na ňom, alebo v prípade nepovoleného použitia, prípadne pri použití povolenom členskými štátmi, ktoré nie je podložené potrebnými údajmi, alebo pri použití v tretích krajinách nepodloženom potrebnými údajmi, výsledkom ktorého sú rezíduá v alebo na rastlinných produktoch, ktoré sa môžu uviesť do obehu na trh Spoločenstva.

               (3)

               Niekoľko členských štátov informovalo Komisiu o svojom záujme prehodnotiť národné hladiny MRL v súlade s článkom 8 smernice 90/642/EHS na základe obáv týkajúcich sa príjmu spotrebiteľov. Komisii boli predložené návrhy na prehodnotenie MRL platných v rámci Spoločenstva.

               (4)

               V súlade s postupmi a praxou Spoločenstva s prihliadnutím na usmernenia uverejnené Svetovou zdravotníckou organizáciou (3) sa opätovne posúdilo a prehodnotilo celoživotné a krátkodobé vystavenie spotrebiteľov účinkom pesticídov uvedených v tejto smernici prostredníctvom potravinových produktov. Z uvedeného vyplýva, že je vhodné stanoviť nové hladiny MRL, ktoré zabránia neprijateľnému vystaveniu spotrebiteľov.

               (5)

               V prípade vhodnosti sa vykoná posúdenie a ohodnotenie akútneho vystavenia spotrebiteľov účinkom pesticídov prostredníctvom jednotlivých potravinových produktov s možným obsahom rezíduí v súlade s postupmi a praxou Spoločenstva a s prihliadnutím na usmernenia uverejnené Svetovou zdravotníckou organizáciou. V tejto súvislosti možno konštatovať, že prítomnosť rezíduí pesticídov na úrovni nových MRL alebo pod touto úrovňou nespôsobuje akútne toxické účinky.

               (6)

               Prostredníctvom Svetovej obchodnej organizácie sa otázka nových MRL prerokovala s obchodnými partnermi Spoločenstva s následným zohľadnením ich pripomienok v súvislosti s uvedenými hladinami.

               (7)

               Prílohy k smerniciam 86/362/EHS a 90/642/EHS by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

               (8)

               Opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

         PRIJALA TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Časť A prílohy II k smernici 86/362/EHS sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou I k tejto smernici.
   Článok 2
   Časť A prílohy II k smernici 90/642/EHS sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou II k tejto smernici.
   Článok 3
   Členské štáty prijmú a uverejnia najneskôr do 27. júla 2006 zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Bezodkladne oznámia Komisii znenie uvedených ustanovení spolu s korelačnou tabuľkou týchto ustanovení a tejto smernice.
   Tieto ustanovenia sa uplatňujú najneskôr od 27. júla 2006.
   Členské štáty uvedú priamo v prijímaných opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   Článok 4
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 5
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Bruseli 26. januára 2006

            Za Komisiu

         Markos KYPRIANOU

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 221, 7.8.1986, s. 37. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2005/76/ES (Ú. v. EÚ L 293, 9.11.2005, s. 14).

      (2)  Ú. v. ES L 350, 14.12.1990, s. 71. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2005/76/ES.

      (3)  Usmernenia na stanovenie denného príjmu rezíduí pesticídov (revidované), ktoré boli pripravené v rámci programu GEMS/Potravinový program v spolupráci s Kódexovým výborom pre rezíduá pesticídov, uverejnené Svetovou zdravotníckou organizáciou v roku 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

      PRÍLOHA I
      V časti A prílohy II k smernici 86/362/EHS sa riadok pre karbofurán nahrádza takto:

                     „Rezíduá pesticídov

                     Maximálne hladiny v mg/kg

                     karbofurán (zmes karbofuránu a 3-hydroxykarbofuránu vyjadrená ako karbofurán)

                     0,02 (1) obilniny

         (1)  Označuje dolnú hranicu analytického určenia.“

      PRÍLOHA II
      V časti A prílohy II k smernici 90/642/EHS sa riadky pre karbofurán nahrádzajú takto:

                     Rezíduá pesticídov a maximálne hladiny rezíduí (mg/kg)

                     skupiny a príklady jednotlivých výrobkov, na ktoré sa uplatňujú MRL

                     karbofurán (zmes karbofuránu a 3-hydroxykarbofuránu vyjadrená ako karbofurán)

               „1.   Ovocie, čerstvé, sušené alebo nevarené, zachované zmrazením, bez obsahu pridaného cukru; orechy

                                 i)

                                 CITRUSOVÉ OVOCIE

                     0,3

                     grapefruity

                     citróny

                     limety

                     mandarínky (vrátane klementínok a podobných hybridov)

                     pomaranče

                     pomelá

                     ostatné

                                 ii)

                                 ORECHY STROMOVÉ (nevylúpané alebo vylúpané)

                     0,02 (1)

                     mandle

                     para orechy

                     kešu orechy

                     gaštany

                     kokosové orechy

                     lieskovce

                     makadamové orechy

                     pekanové orechy

                     píniové oriešky

                     pistácie

                     vlašské orechy

                     ostatné

                                 iii)

                                 JADROVÉ OVOCIE

                     0,02 (1)

                     jablká

                     hrušky

                     dule

                     ostatné

                                 iv)

                                 KÔSTKOVÉ OVOCIE

                     0,02 (1)

                     marhule

                     čerešne

                     broskyne (vrátane nektarínok a podobných hybridov)

                     slivky

                     ostatné

                                 v)

                                 BOBUĽOVINY A DROBNÉ OVOCIE

                     0,02 (1)

                                 a)

                                 stolové a vínne hrozno

                     stolové hrozno

                     vínne hrozno

                                 b)

                                 jahody (iné ako divorastúce)

                                 c)

                                 krovité ovocné druhy (iné ako divorastúce)

                     ostružiny

                     ostružinové maliny

                     loganove černice

                     maliny

                     ostatné

                                 d)

                                 iné drobné ovocie a bobuľoviny (iné ako divorastúce)

                     čučoriedky

                     brusnice

                     ríbezle (červené, čierne a biele)

                     egreše

                     ostatné

                                 e)

                                 divorastúce bobuľoviny a ovocie

                                 vi)

                                 RÔZNE OVOCIE

                     0,02 (1)

                     avokáda

                     banány

                     ďatle

                     figy

                     kiwi

                     kumkváty

                     liči

                     mangá

                                 a)

                                 olivy

                     olivy (stolové)

                     olivy (na výrobu oleja)

                     plody mučenky

                     ananásy

                     papáje

                     ostatné

                                 2.

                                 Zelenina, čerstvá alebo tepelne neupravovaná, mrazená alebo sušená

                     0,02 (1)

                                 i)

                                 KOREŇOVÁ A HĽUZOVÁ ZELENINA

                     cvikla

                     mrkva

                     zeler

                     chren

                     topinambury

                     paštrnák

                     koreň petržlenu

                     reďkovka

                     kozia brada

                     sladké zemiaky

                     kvaka

                     okrúhlica

                     jamy

                     ostatné

                                 ii)

                                 CIBUĽOVÁ ZELENINA

                     cesnak

                     cibuľa

                     šalotka

                     cibuľa jarná

                     ostatné

                                 iii)

                                 PLODOVÁ ZELENINA

                                 a)

                                 ľuľkovité

                     rajčiaky

                     paprika

                     baklažán

                     ostatné

                                 b)

                                 tekvicovité s jedlou šupou

                     uhorky

                     uhorky nakladačky

                     cukety

                     ostatné

                                 c)

                                 tekvicovité s nejedlou šupou

                     melón cukrový

                     tekvica

                     melón vodový/dyňa červená

                     ostatné

                                 d)

                                 sladká kukurica

                                 iv)

                                 HLÚBOVÁ ZELENINA

                                 a)

                                 hlúbová zelenina tvoriaca ružice

                     brokolica

                     karfiol

                     ostatné

                                 b)

                                 hlávková hlúbová zelenina

                     ružičkový kel

                     hlávková kapusta

                     ostatné

                                 c)

                                 listová hlúbová zelenina

                     čínska kapusta

                     kel kučeravý

                     ostatné

                                 d)

                                 kaleráb

                                 v)

                                 LISTOVÁ ZELENINA A ČERSTVÉ BYLINKY

                                 a)

                                 šalát a podobné plodiny

                     žerucha

                     valeriánka poľná

                     šalát

                     endívia (širokolistá)

                     ostatné

                                 b)

                                 špenát a podobné plodiny

                     špenát

                     mangold

                     ostatné

                                 c)

                                 potočnica lekárska

                                 d)

                                 witloof (belgická čakanka)

                                 e)

                                 bylinky

                     trebuľka

                     cesnak pažítkový

                     petržlenová vňať

                     zelerová vňať

                     ostatné

                                 vi)

                                 STRUKOVINY (čerstvé)

                     fazuľa (so strukmi)

                     fazuľa (bez strukov)

                     hrach (so strukmi)

                     hrach (bez strukov)

                     ostatné

                                 vii)

                                 STONKOVÁ ZELENINA (čerstvá)

                     špargľa

                     artičoky bodliakové (kardy)

                     zeler stonkový

                     fenikel

                     artičoky pravé

                     pór

                     rebarbora

                     ostatné

                                 viii)

                                 HUBY

                                 a)

                                 pestované huby

                                 b)

                                 divorastúce huby

                                 3.

                                 Strukoviny

                     0,02 (1)

                     fazuľa

                     šošovica

                     hrach

                     ostatné

                                 4.

                                 Olejnaté semená

                     0,1

                     ľanové semeno

                     plody podzemnice olejnej (arašidy)

                     mak

                     sezamové semená

                     slnečnicové semená

                     semená repky

                     sójové bôby

                     horčicové semená

                     semená bavlny

                     ostatné

                                 5.

                                 Zemiaky

                     0,02 (1)

                     skoré zemiaky

                     konzumné zemiaky

                                 6.

                                 Čaj (fermentované alebo inak upravené sušené lístky a steblá druhu Camellia sinensis)

                     0,05 (1)

                                 7.

                                 Chmeľové šištičky (sušené) vrátane peliet a nekoncentrovaného prášku

                     0,05 (1)

         (1)  Označuje dolnú hranicu analytického určenia.“


title: Smernica Rady 98/80/ES z 12. októbra 1998, ktorá dopĺňa spoločný systém dane z pridanej hodnoty a mení a dopĺňa smernicu 77/388/EHS – osobitný systém pre investičné zlato

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31998L0080

Úradný vestník L 281 , 17/10/1998 S. 0031 - 0034

		Smernica Rady 98/80/ESz 12. októbra 1998,ktorá dopĺňa spoločný systém dane z pridanej hodnoty a mení a dopĺňa smernicu 77/388/EHS – osobitný systém pre investičné zlatoRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, najmä na jej článok 99,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [2],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [3],keďže podľa šiestej smernice Rady 77/388/EHS zo 17. mája 1977 o zosúladení právnych predpisov členských štátov o dani z obratu – spoločný systém dane z pridanej hodnoty: jednotný daňový základ [4] transakcie so zlatom v zásade podliehajú zdaneniu, hoci na základe prechodnej derogácie stanovenej v článku 28 ods. 3 v súvislosti s bodom 26 prílohy F uvedenej smernice, členské štáty môžu aj naďalej uplatňovať oslobodenie od dane na transakcie so zlatom iným, ako zlatom pre priemyselné použitie; keďže uplatňovanie prechodnej derogácie niektorými členskými štátmi je príčinou určitej deformácie hospodárskej súťaže;keďže zlato neslúži len ako vstup pre výrobu, ale získava sa tiež pre investičné účely; keďže uplatňovanie obvyklých daňových pravidiel vytvára hlavnú prekážku pre jeho využitie na účely finančného investovania, a preto oprávňuje na uplatňovanie špecifického daňového systému pre investičné zlato; keďže takýto systém by mal tiež zvýšiť medzinárodnú konkurencieschopnosť trhu spoločenstva so zlatom,keďže dodávky zlata pre investičné ciele sú v podstate podobné iným finančným investíciám, často oslobodeným od dane podľa súčasných pravidiel šiestej smernice, a preto oslobodenie od dane sa javí byť najvhodnejším daňovým zaobchádzaním pre dodávky investičného zlata;keďže definícia investičného zlata by mala obsahovať iba formy a váhy zlata veľmi vysokej rýdzosti, s akým sa obchoduje na trhu drahých kovov a zlaté mince, ktorých hodnota odráža najmä ich cenu zlata; keďže v prípade zlatých mincí z dôvodov transparentnosti by sa mal zostavovať ročný zoznam vyhovujúcich mincí, ktorý by poskytoval zábezpeku pre prevádzkovateľov obchodujúcich s takými mincami; keďže právna ochrana obchodníkov si vyžaduje, aby sa mince uvedené na takom zozname pokladali za mince spĺňajúce podmienky pre oslobodenie od tejto smernice počas celého roka, pre ktorý zoznam platí; keďže tento zoznam bez obmedzenia platnosti výnimky – prípad od prípadu – mincí vrátane novo razených mincí, ktoré nie sú na zozname, ale ktoré spĺňajú kritériá stanovené v tejto smernici;keďže oslobodenie od dane v zásade neumožňuje odpočítanie dane na vstupe, zatiaľ čo daň z hodnoty zlata sa môže účtovať pri predchádzajúcich operáciách, malo by sa umožniť odpočítanie takejto dane na vstupe, aby sa zabezpečili výhody osobitného systému a aby sa predišlo deformáciám v hospodárskej súťaži ohľadne dovážaného investičného zlata;keďže možnosť použitia zlata na priemyselné aj investičné účely si vyžaduje aby prevádzkovatelia mali možnosť voľby normálneho zdanenia tam, kde ich činnosť spočíva alebo vo výrobe investičného zlata alebo v premene akéhokoľvek zlata na investičné zlato alebo vo veľkoobchode s takýmto zlatom, keď v normálnom obchode dodávajú zlato pre priemyselné účely;keďže dvojaké použitie zlata môže ponúkať nové príležitosti pre daňové podvody a daňové úniky, ktoré budú vyžadovať, aby členské štáty prijali účinné kontrolné opatrenia; keďže je potrebný spoločný štandard minimálnych povinností, ktoré majú prevádzkovatelia dodržiavať v účtovníctve a dokumentácii, hoci tam, kde takéto informácie už jestvujú podľa iných právnych noriem spoločenstva, členský štát môže zvážiť, či takéto požiadavky majú byť splnené;keďže skúsenosti ukázali, že vzhľadom na väčšinu dodávok zlata rýdzosti vyššej než určitý stupeň rýdzosti môže uplatnenie mechanizmu obráteného zdanenia pomôcť zabrániť daňovým podvodom, nakoľko súčasne zmierni finančné zaťaženie operácie; keďže je opodstatnené umožniť členským štátom používať tento mechanizmus; keďže pri dovoze zlata článok 23 šiestej smernice umožňuje, aby sa, podobným spôsobom, daň neplatila v okamihu dovozu, za predpokladu, že je to uvedené vo vyhlásení podľa článku 22 ods. 4 tejto smernice;keďže transakcie, ktoré sa vykonávajú na trhu drahých kovov regulovanom členským štátom, vyžadujú ďalšie zjednodušenia v daňovom systéme, z dôvodu veľkého počtu a rýchlosti týchto operácií; keďže členské štáty smú nepoužiť osobitný systém, pozastaviť výber dane a nevyžadovať požiadavky na vedenie záznamov;keďže nakoľko nový daňový systém nahradí jestvujúce ustanovenia podľa článku 12 ods. 3 písm. e) a bodu 26 prílohy F šiestej smernice, tieto ustanovenia by mali byť vypustené,PRIJALA TÚTO SMERNICU:Článok 1"Článok 26bOsobitný systém pre investičné zlatoA. DefiníciaNa účely tejto smernice a bez toho, aby tým boli dotknuté ostatné predpisy spoločenstva: "investičné zlato" znamená:i) zlato vo forme prútu alebo tehly o váhovej škále, ktorú akceptuje trh drahých kovov, o rýdzosti vyššej ako 995 tisícin, nezávisle od toho, či je vo forme cenných papierov alebo nie. Členské štáty môžu z tohto osobitného systému vylúčiť malé prúty a tehly o váhe 1g alebo menej;ii) zlaté mince:- ktorých rýdzosť dosahuje hodnotu rovnú alebo vyššiu než 900 tisícin,- boli odliate po roku 1800,- sú alebo boli zákonným platidlom v krajine ich pôvodu a bežne sa predávajú za cenu, ktorá nepresahuje trhovú hodnotu zlata obsiahnutého v minciach o viac než 80 %.Na účely tejto smernice sa také mince nepokladajú za mince, ktoré sa predávajú pre numizmatické účely.Od roku 1999, každý členský štát bude najneskôr do 1. júla každého roka informovať Komisiu o minciach spĺňajúcich tieto podmienky, s ktorými sa obchoduje v príslušnom členskom štáte. Každý rok, najneskôr do 1. decembra, Komisia uverejní úplný zoznam týchto mincí v edícii "C" Úradného vestníka Európskych spoločenstiev. Mince, uvedené na takomto zozname, sa budú pokladať za vyhovujúce týmto podmienkam počas celého roka, pre ktorý bude takýto zoznam uverejnený.B. Osobitné opatrenia, ktoré sa vzťahujú na transakcie s investičným zlatomC. Možnosť voľby zdaneniaD. Právo na odpočet(1) Platitelia dane z pridanej hodnoty sú oprávnení odpočítať si:a) splatnú alebo už zaplatenú daň z investičného zlata, ktoré im bolo dodané osobou, ktorá si uplatňovala právo voľby podľa časti C, alebo ktoré im bolo dodané podľa postupu, ktorý stanovuje časť G,b) splatnú alebo už zaplatenú daň z dodávok, ktoré im boli dodané, alebo z akvizícií v rámci spoločenstva alebo z dovozu zlata alebo z investičného zlata, ktoré následne transformujú oni sami alebo ktoré sa transformuje v ich mene na investičné zlato,c) splatnú alebo už zaplatenú daň, v súvislosti so službami, ktoré im boli dodané, ktoré spočívajú v zmene formy, hmotnosti alebo rýdzosti zlata vrátane investičného zlata, ak ich následné dodávky takéhoto zlata sú oslobodené od dane podľa tohto článku.(2) Platitelia dane z pridanej hodnoty, ktorí vyrábajú investičné zlato alebo premieňajú akékoľvek zlato na investičné zlato, sú oprávnení odpočítať si splatnú alebo už zaplatenú daň z dodávok, akvizície v rámci spoločenstva alebo z dovozu tovaru alebo zo služieb spojených s výrobou alebo premenou tohto zlata, ako keby ich dodávka zlata oslobodená podľa tohto článku podliehala dani.E. Osobitné povinnosti obchodníkov s investičným zlatomF. Obrátený postup zdaneniaG. Postup pri transakciách na regulovanom trhu drahých kovov(1) Členský štát môže, za predpokladu predchádzajúcej konzultácie podľa článku 29, prestať aplikovať oslobodenie investičného zlata od dane, ktoré umožňuje tento osobitný systém pri špecifických transakciách, iných než dodávky v rámci spoločenstva alebo vývozu, týkajúcich sa investičného zlata v príslušnom členskom štáte:a) medzi platiteľmi dane z pridanej hodnoty, ktoré sú členmi trhu drahých kovov, ktorý reguluje príslušný členský štát, ab) v prípade, keď ide o transakciu medzi členom trhu drahých kovov, ktorý reguluje príslušný členský štát a iným platiteľom dane z pridanej hodnoty, ktorý nie je členom tohto trhu.Za týchto okolností budú tieto transakcie podliehať dani a bude sa na ne vzťahovať nasledovné:(2) a) Na transakcie podľa 1a), s cieľom zjednodušenia, členské štáty povolia pozastavenie výberu dane, ako aj nebudú vyžadovať plnenie povinnosti viesť záznamy o dani z pridanej hodnoty.b) Na transakcie podľa 1b) sa bude vzťahovať obrátený postup zdanenia podľa časti F. V prípadoch, keď nečlen trhu s drahými kovmi nepodlieha registračnej povinnosti pre DPH v príslušnom členskom štáte, člen si splní daňovú povinnosť v mene nečlena, podľa zákonných ustanovení príslušného členského štátu."Článok 2Článok 12 ods. 3 písm. e) a bod 26 prílohy F smernice 77/388/EHC sa vypúšťa.Článok 31. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 1. januára 2000. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.2. Členské štáty oznámia Komisii znenie ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.Článok 4Táto smernica nadobúda účinnosť v deň jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 5Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Luxemburgu 12. októbra 1998Za RadupredsedaR. Edlinger[1] Ú. v. ES C 302, 19.11. 1992, str. 9.[2] Ú. v. ES C 91, 28. 3. 1994, str. 91.[3] Ú. v. ES C 161, 14. 6. 1993, str. 25.[4] Ú. v. ES L 145, 13.5.1977, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 96/95/ES (Ú. v. ES L 338, 28.12.1996, s. 89.)[5] Ú. v. ES L 166, 28.6.1991, s. 77.--------------------------------------------------