title: Smernica Rady z 27. júla 1976 o aproximácii právnych predpisov členských štátov o spoločných ustanoveniach o tlakových nádobách a metódach ich kontroly

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31976L0767

Úradný vestník L 262 , 27/09/1976 S. 0153 - 0168 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 5 S. 0182  Grécke špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 4 S. 0127  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 5 S. 0182  Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 5 S. 0192  Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 13 Zväzok 5 S. 0192

		Smernica Radyz 27. júla 1976o aproximácii právnych predpisov členských štátov o spoločných ustanoveniach o tlakových nádobách a metódach ich kontroly(76/767/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, najmä na jej článok 100,so zreteľom na návrh Komisie,so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [1],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [2],keďže v každom členskom štáte povinné ustanovenia určujú technické charakteristiky konštrukcie, overovania a/alebo prevádzky tlakových nádob; keďže tieto požiadavky sa v jednotlivých štátoch navzájom odlišujú; keďže takéto rozdiely bránia obchodu a môžu vytvárať nerovnaké podmienky hospodárskej súťaže v rámci spoločenstva;keďže tieto prekážky na vytvorenie a fungovanie spoločného trhu sa dajú minimalizovať alebo dokonca odstrániť, ak sa v každom členskom štáte uplatňujú rovnaké požiadavky buď naviac, alebo namiesto ich platných právnych predpisov;keďže kontrola zhody s týmito technickými požiadavkami je potrebná na zabezpečenie účinnej ochrany užívateľov a tretích strán; keďže existujúce kontrolné postupy sa v jednotlivých členských štátoch odlišujú; keďže s cieľom dosiahnuť voľný pohyb tlakových nádob v rámci spoločného trhu a s cieľom zamedziť viacnásobným kontrolám, ktoré predstavujú v skutočnosti prekážky pre voľný pohyb nádob, by sa mali uzatvoriť dojednania o vzájomnom uznávaní kontrolných postupov členskými štátmi;keďže s cieľom uľahčiť vzájomné uznávanie kontrolných postupov by sa mali stanoviť príslušné postupy EHS schválenia typu EHS overenia pre nádoby a taktiež by mali byť zosúladené kritériá vymenovávania orgánov, ktoré sú zodpovedné za vykonávanie overení;keďže značka EHS na tlakových nádobách, ktoré potvrdzujú, že boli podrobené príslušným kontrolám, znamená, že spĺňajú príslušné technické požiadavky, čím sa opakovanie kontrol, ktoré už boli vykonané, stáva zbytočným po dovoze a uvedení nádoby do prevádzky;keďže vnútroštátne predpisy o tlakových nádobách sa vzťahujú na mnohé kategórie tlakových nádob s rôznymi použitiami, objemami a tlakmi; keďže táto smernica má za cieľ ustanoviť všeobecné ustanovenia, ktoré sa týkajú najmä postupov EHS schválenia typu a overenia; keďže osobitné smernice pre každú kategóriu nádob ustanovia technické požiadavky, pokiaľ ide o konštrukciu a metódy kontroly takýchto nádob, a tam, kde to pripadá do úvahy, podmienky, podľa ktorých sa musia predchádzajúce vnútroštátne právne predpisy nahradiť technickými predpismi spoločenstva;keďže technické požiadavky smerníc o tlakových nádobách sa musia bezodkladne prispôsobiť tak, aby zohľadňovali technický pokrok; keďže s cieľom uľahčiť vykonávanie opatrení, ktoré sú na tento účel potrebné, mali by sa vypracovať ustanovenia na postup vytvárania úzkej spolupráce medzi členskými štátmi a Komisiou, v rámci Výboru pre prispôsobovanie smerníc na odstránenie technických prekážok pri obchodovaní s tlakovými nádobami v rámci spoločenstva technickému pokroku;keďže tlakové nádoby, ktoré sú umiestnené na trh, môžu v určitých prípadoch predstavovať bezpečnostné riziko, hoci spĺňajú požiadavky príslušnej osobitnej smernice; keďže z tohto dôvodu by sa mali vypracovať ustanovenia o postupe na zníženie tohto rizika,PRIJALA TÚTO SMERNICU:PRVÁ KAPITOLAPojmy a základné zásadyČlánok 11. Na účely tejto smernice sa pod pojmom „tlaková nádoba“ rozumie akákoľvek stabilná alebo prenosná nádoba alebo nádrž, v ktorej sa dá dosiahnuť alebo vyvinúť pretlak tekutiny (plynu, pary alebo kvapaliny) vyšší ako 0,5 bar.2. Vyňaté sú:- nádoby osobitne projektované na jadrové účely, ktorých porucha môže spôsobiť únik rádioaktivity,- nádoby špeciálne určené na inštaláciu na lodiach alebo v lietadlách, alebo určené na ich pohon,- potrubia a potrubné rozvody.Článok 21. Osobitné smernice ustanovujú požiadavky na projektovanie a konštrukciu a kontrolné, skúšobné a v prípade potreby prevádzkové metódy pre kategórie tlakových nádob, na ktoré sa vzťahujú, a tam, kde to pripadá do úvahy, aj pre pomocné zariadenia.Určujú pre každú kategóriu tlakových nádob, či tieto nádoby podliehajú EHS schváleniu typu a EHS overeniu, alebo iba niektorému, alebo žiadnemu z týchto postupov.Môžu byť v nich stanovené:- akékoľvek podmienky alebo lehoty, ktorým môže podliehať EHS schválenie typu a akékoľvek značky, ktoré sa v takýchto prípadoch musia pripevniť na tlakové nádoby,- identifikačné označenia pre každú tlakovú nádobu,- podmienky, ktoré musia rôzne typy schválenej tlakovej nádoby spĺňať s cieľom získať rovnaké schválenie typu.2. Na účely tejto smernice sa pod pojmom „EHS typ tlakovej nádoby“ rozumie akákoľvek nádoba navrhnutá a vyrobená takým spôsobom, aby spĺňala požiadavky osobitnej smernice, ktorá sa vzťahuje na túto konkrétnu kategóriu.Článok 3Žiadny členský štát nemôže z dôvodov, ktoré sa týkajú konštrukcie alebo kontroly nádoby v zmysle tejto smernice a osobitnej smernice, ktorá sa týka tejto nádoby, odmietnuť, zakázať alebo obmedziť obchodovanie alebo uvádzanie do prevádzky tlakovej nádoby EHS – typu, ktorá spĺňa požiadavky tejto smernice a osobitnej smernice, ktorá sa na ňu vzťahuje.Článok 4Členské štáty pripisujú rovnakú hodnotu EHS schváleniu typu a EHS overeniu, ako akýmkoľvek rovnocenným vnútroštátnym postupom.Článok 5Úlohy úradu, ktorý vydáva osvedčenie o EHS schválení typu a kontrolného orgánu, ktorý vykonáva overenie nádoby, sa obmedzujú na preskúmania vykonávané v súlade s požiadavkami príslušných osobitných smerníc a na činnosti, ktoré im ukladá táto smernica.DRUHÁ KAPITOLAEHS schválenie typuČlánok 61. Ak je to ustanovené osobitnou smernicou, tak EHS schváleniu typu predchádza:- EHS overenie, ak sa vyžaduje,- obchodovaniu a uvedeniu do prevádzky tam, kde sa EHS overenie nevyžaduje.2. Členské štáty na požiadanie výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu, usadenému v spoločenstve, udelia EHS schválenie typu pre akýkoľvek typ tlakovej nádoby, ktorý spĺňa požiadavky osobitnej smernice týkajúcej sa takejto konkrétnej kategórie tlakovej nádoby.3. Žiadosť o EHS schválenie typu pre daný typ tlakovej nádoby môže podať iba jeden členský štát.4. Členské štáty udelia, zamietnu alebo odoberú EHS schválenie typu v súlade s ustanoveniami tejto kapitoly a oddielov 1, 2 a 4 prílohy I.Článok 71. Ak sú výsledky preskúmania uvedeného v oddiele 2 prílohy I uspokojivé, tak členský štát, ktorý vykonal preskúmanie, vyhotoví osvedčenie o EHS schválení typu a postúpi ho príslušnému žiadateľovi.Ak sa takéto schválenie týka nádoby, ktorá podlieha EHS overeniu, tak výrobca pripevní na túto nádobu ešte pred overením značku schválenia uvedenú v bode 3.1 prílohy I.2. Požiadavky, ktoré sa týkajú osvedčenia a značky schválenia sú uvedené v oddieloch 3 a 5 prílohy I.Článok 8Ak sa pre určitú kategóriu tlakových nádob, ktorá spĺňa požiadavky osobitnej smernice, nevyžaduje EHS schválenie typu, ale bola podaná žiadosť o EHS overenie, tak výrobca na svoju vlastnú zodpovednosť ešte pred vykonaním overenia pripevní na tlakové nádoby tejto kategórie osobitnú značku opísanú v 3.2 prílohy I.Článok 91. Ak nie sú splnené niektoré podmienky uvedené v osobitnej smernici podľa článku 2 ods. 1, tak členský štát, ktorý udelil EHS schválenie typu, je povinný ho odňať.2. Ak členský štát, ktorý udelil EHS schválenie typu, zistí, že tlakové nádoby typu, pre ktorý bolo schválenie udelené, nie sú v súlade s týmto typom:a) môže ponechať schválenie, pokiaľ sú zistené rozdiely len minimálne, alebo ak nemajú žiadny podstatný vplyv na konštrukciu nádoby alebo na výrobné postupy, a ak nebudú v žiadnom prípade predstavovať bezpečnostné riziko;b) musí schválenie odobrať, ak zmeny predstavujú bezpečnostné riziko;c) požiada výrobcu o vykonanie príslušných výrobných zmien v najkratšom možnom čase, ak usúdi, že vyrobená dávka už viac nezodpovedá schválenému typu. Ak výrobca nesplní túto požiadavku, tak musí schválenie odňať.3. Ak členský štát, ktorý udelil EHS schválenie typu, zistí, že schválenie nemalo byť udelené, tak ho taktiež musí odňať.4. Ďalej, ak je uvedený členský štát informovaný zo strany iného členského štátu o výskyte niektorého z prípadov uvedených v odsekoch 1, 2 a 3, koná po porade s takýmto štátom v súlade s ustanoveniami týchto odsekov.5. Ak je prospešnosť alebo nevyhnutnosť odňatia schválenia typu predmetom sporu medzi príslušnými orgánmi členského štátu, ktorý udelil EHS schválenie typu a orgánmi iného členského štátu, tak je Komisia o tom priebežne informovaná. V prípade potreby Komisia vedie konzultácie s cieľom dospieť k riešeniu.6. O odňatí EHS schválenia typu môže rozhodnúť iba ten členský štát, ktorý ho udelil. O takomto rozhodnutí informuje bezodkladne ostatné členské štáty a Komisiu.TRETIA KAPITOLAEHS overenieČlánok 10EHS overenie slúži na zistenie, či tlaková nádoba spĺňa požiadavky osobitnej smernice, ktorá sa na ňu vzťahuje; dokladom tohto overenia je značka EHS overenia.Článok 111. Ak sa tlaková nádoba predkladá na EHS overenie, kontrolný orgán skontroluje, či:a) - tlaková nádoba patrí do kategórie, ktorá podlieha EHS schváleniu typu, a ak áno, či zodpovedá schválenému typu a či je na nej umiestnená značka EHS schválenia typu,- tlaková nádoba patrí do kategórie vyňatej z EHS schválenia typu a ak áno, či spĺňa požiadavky ustanovené v osobitnej smernici;b) - tlaková nádoba spĺňa požiadavky osobitnej smernice s ohľadom na vykonávanie skúšok a správne pripevnenie značiek a nápisov podľa príslušných predpisov.2. Výrobca nesmie odmietnuť kontrolnému orgánu prístup na miesto výroby, ak je takýto prístup nevyhnutný, pokiaľ má daný orgán riadne vykonávať zverené úlohy.Článok 12Príloha III určuje presne minimálne kritériá, ktoré musia členské štáty dodržiavať pri vymenovávaní kontrolných orgánov na základe článku 13 bez toho, aby tým bola dotknutá ich právomoc prijímať také opatrenia a stanovovať také podmienky, ktoré považujú za potrebné na vnútroštátnej úrovni s cieľom zabezpečiť, aby vymenované kontrolné orgány pracovali účinne, koordinovane a príkladným spôsobom.Článok 131. Každý členský štát zašle ostatným členským štátom a Komisii zoznam kontrolných orgánov, ktoré sú zodpovedné za kontrolné činnosti, a akékoľvek následné zmeny a doplnenia tohto zoznamu s uvedením, či majú tieto orgány povolené vykonávať iba určité kontrolné činnosti.2. Členský štát, ktorý vydal rozhodnutie o vymenovaní kontrolného orgánu, musí takéto rozhodnutie zrušiť, ak zistí, že tento orgán nespĺňa alebo už prestal spĺňať kritériá ustanovené v prílohe III. Bezodkladne o tom informuje Komisiu a ostatné členské štáty a uvedie, či bolo rozhodnutie zrušené úplne alebo iba vzhľadom na určité kontrolné činnosti.3. Zrušiť alebo obmedziť rozhodnutie o vymenovaní určitého kontrolného orgánu môže iba ten členský štát, ktorý ho vydal.Článok 141. Po vykonaní EHS overenia tlakovej nádoby podľa podmienok, ktoré sú ustanovené v článku 11, a spôsobom, ktorý je ustanovený v prílohe II, kontrolný orgán pripevní na nádobu značky čiastočného alebo úplného EHS overenia v súlade s ustanoveniami upravenými v oddiele 3 tejto prílohy.2. Oddiel 3 prílohy II obsahuje požiadavky s ohľadom na tvar a charakteristické znaky značiek EHS overenia.3. Ak to osobitná smernica ustanovuje, tak kontrolný orgán vydá osvedčenie s uvedením vykonaných kontrol a ich výsledkov.Článok 15Ak osobitná smernica vzťahujúca na kategóriu tlakových nádob neustanovuje EHS overenie, tak po overení, že každá tlaková nádoba vyhovuje požiadavkám osobitnej smernice, a tam, kde to pripadá do úvahy, že je v súlade so schváleným typom, výrobca na svoju vlastnú zodpovednosť pripevní:a) buď osobitnú značku opísanú v bode 5.3 prílohy I, ak je EHS schválenie typu potrebné;b) alebo osobitnú značku opísanú v bode 5.4 prílohy I, v prípadoch vyňatia z EHS schválenia typu.ŠTVRTÁ KAPITOLAUstanovenia spoločné pre EHS schválenie typu a EHS overenieČlánok 161. Značky predpísané touto smernicou a akoukoľvek osobitnou smernicou, ktorá sa týka samotného zariadenia a jeho prídavného zariadenia musia byť čitateľne, viditeľne a nezmazateľne pripevnené na každú nádobu a na jej príslušenstvo.2. Členské štáty prijmú všetky opatrenia, ktoré sú potrebné na zakázanie používania značiek alebo nápisov na tlakových nádobách, ktoré by si bolo možné zameniť so značkami EHS.PIATA KAPITOLADerogačná doložkaČlánok 171. Konštrukcia tlakovej nádoby a metódy používané pri jej výrobe nemusia spĺňať všetky ustanovenia osobitných smerníc bez toho, aby sa na nádobu prestali vzťahovať ustanovenia článku 3 za predpokladu, že vykonané zmeny zabezpečujú zodpovedajúci stupeň bezpečnosti.2. Každá osobitná smernica zreteľne uvedie ustanovenia, od ktorých sa je možné odchýliť, alebo ustanovenia, od ktorých nie je možná odchýlka.V uvedených prípadoch sa použije tento postup:a) členský štát zašle ostatným členským štátom dokumenty opisujúce nádoby a dokumenty, ktoré odôvodňujú žiadosť o odchýlku, vrátane výsledkov všetkých vykonaných skúšok, pričom štáty v lehote štyroch mesiacov vyjadria svoj súhlas alebo nesúhlas, predložia akékoľvek pripomienky, otázky, dodatočné požiadavky, žiadosti o ďalšie skúšky alebo, pokiaľ si želajú, postúpia záležitosť výboru, aby zaujal stanovisko v súlade s postupom ustanoveným v článku 20. Kópie týchto dokumentov sa zašlú Komisii. Táto korešpondencia je dôverná;b) ak do konca predpísanej lehoty žiaden členský štát nevyjadrí svoj nesúhlas alebo nepožiada o postúpenie záležitosti výboru, členský štát po prejednaní všetkých žiadostí, ktoré mu boli predložené postupom uvedeným v písmene a), povolí požadovanú odchýlku a informuje o tom ostatné členské štáty a Komisiu;c) ak niektorý členský štát neodpovie do konca predpísanej lehoty, považuje sa to za vyjadrenie jeho súhlasu; avšak štát pôvodu musí v takomto prípade požiadať Komisiu, aby potvrdila, že nebola zaslaná žiadna odpoveď;d) ak sa záležitosť postúpi výboru a výbor rozhodne v prospech žiadosti, môže členský štát povoliť odchýlku za akýchkoľvek podmienok, ktoré by výbor mohol navrhnúť;e) príslušné dokumenty sa predkladajú v jazyku alebo jazykoch krajiny určenia alebo v inom, pre krajinu prijateľnom jazyku.ŠIESTA KAPITOLAPrispôsobovanie smerníc technickému pokrokuČlánok 18Zmeny a doplnenia potrebné na to, aby:- prílohy I a II k tejto smernici a- tie ustanovenia osobitných smerníc, ktoré sú v každej z nich výslovne uvedené,boli v súlade s technickým pokrokom, sa vypracujú v súlade s postupom ustanoveným v článku 20.Článok 191. Týmto sa zriaďuje Výbor na prispôsobenie technickému pokroku tých smerníc, ktoré sa týkajú odstraňovania technických prekážok pri obchodovaní s tlakovými nádobami (ďalej len „výbor“). Skladá sa zo zástupcov členských štátov, ktorému predsedá zástupca Komisie.2. Výbor prijme svoj vlastný rokovací poriadok.Článok 201. Ak má byť použitý postup ustanovený v tomto článku, prednesie záležitosť výboru jeho predseda, a to z vlastnej iniciatívy, alebo na žiadosť zástupcu niektorého členského štátu.2. Zástupca Komisie predloží výboru návrh opatrení, ktoré sa majú prijať. Výbor poskytne svoje stanovisko k návrhu v rámci lehoty, ktorú môže stanoviť predseda podľa naliehavosti záležitosti. Stanovisko sa prijíma väčšinou 41 hlasov, pričom hlasy členských štátov sa vážia spôsobom uvedeným v článku 148 ods. 2 zmluvy. Predseda nehlasuje.3. a) Komisia prijme plánované opatrenia, ak sú v súlade so stanoviskom výboru.b) Ak navrhnuté opatrenia nie sú v súlade so stanoviskom výboru, alebo ak nebolo poskytnuté žiadne stanovisko, Komisia bezodkladne predloží Rade návrh opatrení, ktoré sa majú prijať. Rada rozhoduje kvalifikovanou väčšinou.c) Ak Rada nerozhodne do troch mesiacov od predloženia návrhu, navrhované opatrenia prijme Komisia.SIEDMA KAPITOLAOchranná doložkaČlánok 211. Ak sa členský štát odôvodnene domnieva, že jedna alebo viaceré tlakové nádoby predstavujú bezpečnostné riziko, hoci spĺňajú požiadavky tejto smernice a osobitných smerníc, tak môže na svojom území dočasne zakázať umiestňovanie nádoby alebo nádob na svojom území alebo ho podriadiť osobitným podmienkam. Bezodkladne o tom informuje Komisiu a ostatné členské štáty a uvedie dôvody svojho rozhodnutia.2. Komisia do šiestich týždňov začne konzultácie s dotknutými členskými štátmi a potom bezodkladne poskytne svoje stanovisko a vykoná príslušné opatrenia.3. Ak Komisia dospeje k názoru, že technické úpravy v smernici sú potrebné, tieto zmeny prijme buď Komisia, alebo Rada v súlade s postupom ustanoveným v článku 20. V takomto prípade členský štát, ktorý prijal ochranné opatrenia, ich môže ponechať v platnosti až do nadobudnutia účinnosti týchto zmien.KAPITOLA VIIIOsobitné ustanoveniaČlánok 221. Tento článok sa uplatňuje na nádoby, ktoré patria do predmetu úpravy tejto smernice podľa článku 1, pokiaľ sa na ne nevzťahuje osobitná smernica.2. V takom prípade sa uplatňujú tieto pravidlá:a) príslušné správne orgány členského štátu miesta určenia považujú tlakové nádoby, ktoré neboli podrobené kontrole a odskúšané kontrolným orgánom vybraným v súlade s postupom uvedeným v prílohe IV, za vyhovujúce ich vnútroštátnym právnym predpisom, správnym opatreniam a predpisom, ktoré sa týkajú konštrukcie tlakových nádob;b) tieto skúšky a kontroly sa musia vykonávať v súlade s postupom opísaným v prílohe IV a s platnými metódami v členskom štáte miesta určenia alebo uznávanými za rovnocenné jeho správnymi orgánmi.Pod skúškami a kontrolami uvedenými vyššie sa rozumejú všetky tie skúšky a kontroly, ktoré sa dajú vykonať na mieste výroby nádob.3. Členské štáty prikladajú správam a osvedčeniam vydaným kontrolným orgánom krajiny pôvodu tlakovej nádoby rovnakú váhu ako príslušným vnútroštátnym dokumentom.DEVIATA KAPITOLAZáverečné ustanoveniaČlánok 23Akékoľvek rozhodnutie členského štátu alebo kontrolného orgánu na základe tejto smernice a osobitných smerníc, ktorým je odmietnutie EHS schválenia typu alebo pripevnenie značky EHS overenia, odobratie schválenia alebo zakázanie predaja, alebo používanie tlakových nádob typu EHS, musia byť presné odôvodnené. Toto rozhodnutie sa oznámi čo najskôr príslušnej strane, ktorá bude súčasne informovaná o opravných prostriedkoch dostupných podľa právnych predpisov platných v danom členskom štáte a o lehotách na ich uplatnenie.Článok 241. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 18 mesiacov od jej oznámenia a bezodkladne o tom informujú Komisiu.2. Členské štáty zabezpečia, aby znenie ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti predmetu úpravy tejto smernice, bolo oznámené Komisii.Článok 25Táto smernica je adresovaná členským štátom.V Bruseli 27. júla 1976Za RadupredsedaM. van der stoel[1] Ú. v. ES C 2, 9.1.1974, s. 64.[2] Ú. v. ES C 101, 23.11.1973, s. 25.--------------------------------------------------PRÍLOHA I [1]EHS SCHVÁLENIE TYPU1. ŽIADOSŤ O EHS SCHVÁLENIE TYPU1.1. Žiadosť a korešpondencia, ktorá sa týka tejto žiadosti, sa vyhotoví v úradnom jazyku štátu, ktorému sa žiadosť podáva v súlade s právnymi predpismi tohto štátu. Členský štát má právo požadovať, aby aj priložené doklady boli vyhotovené v tom istom úradnom jazyku.1.2. Žiadosť musí obsahovať tieto informácie:- meno a adresu výrobcu alebo firmy, alebo jeho alebo jej splnomocneného zástupcu, alebo žiadateľa, a miesta alebo miesta výroby nádob,- kategória nádoby,- určený účel použitia alebo zakázané spôsoby použitia,- technické údaje,- obchodný názov, ak existuje, alebo typ.1.3. Žiadosť musí byť doložená dvoma kópiami požadovaných dokumentov, a to najmä:1.3.1. Opis obsahujúci:- špecifikácie materiálov, konštrukčné metódy a pevnostné výpočty nádoby,- namontované bezpečnostné zariadenia,- miesta, na ktoré sa majú pripevniť značky schválenia a overenia výslovne stanovené v tejto smernici, ako aj ostatné značky stanovené v osobitných smerniciach.1.3.2. Prehľadné plány a v prípade potreby podrobné výkresy dôležitých konštrukčných dielov.1.3.3. Ďalšie informácie stanovené v osobitných smerniciach.1.3.4. Vyhlásenie potvrdzujúce, že pre ten istý typ nádoby nebola podaná iná žiadosť o EHS schválenie typu.2. PRESKÚMANIE PRE EHS SCHVÁLENIA TYPU2.1. Preskúmanie pre EHS schválenie typu sa vykoná na základe výkresov a v prípade potreby na vzorkách nádob.Preskúmanie musí obsahovať:a) kontrolu konštrukčných výpočtov, výrobných metód, akosť vyhotovenia a materiálov;b) poprípade kontrolu bezpečnostných zariadení a meracích prístrojov a spôsobov inštalácie.3. OSVEDČENIE A ZNAČKA EHS SCHVÁLENIA TYPU3.1. Osvedčenie uvedené v článku 7 obsahuje závery preskúmania typu a sú v ňom uvedené všetky podmienky, ktorými môže byť podľa článku 2 ods. 1 schválenie podmienené. Musí byť sprevádzaný opismi a výkresmi potrebnými na identifikovanie typu a tam, kde to pripadá do úvahy, na vysvetlenie spôsobu fungovania. Značka EHS schválenia uvedená v článku 7 je v tvare štylizovaného písmena ε, ktoré obsahuje:- v hornej časti poradové číslo osobitnej smernice pridelené v súlade s chronologickým poradím prijatia a veľké písmeno (písmená) označujúce štát, ktorý udelil EHS schválenie typu (B pre Belgicko, D pre Spolkovú republiku Nemecko, DK pre Dánsko, F pre Francúzsko, I pre Taliansko, IRL pre Írsko, L pre Luxembursko, NL pre Holandsko, UK pre Spojené Kráľovstvo) a rok EHS schválenia typu; číslo osobitnej smernice, ktorej sa EHS schválenie typu týka, pridelí Rada po jej schválení,- v dolnej časti číslo EHS schválenia typu.Príklad takejto značky je uvedený v bode 5.1.3.2. Značka uvedená v článku 8, vytvorená štylizovaným písmenom ε symetricky otočeným okolo vertikálnej osi, obsahuje v hornej časti tie isté informácie, ktoré sa vyžadujú v zmysle prvej zarážky bodu 3.1., a v dolnej časti referenčné číslo kategórie, ktorá nepodlieha EHS schváleniu typu, pokiaľ je to takto stanovené v osobitnej smernici.Príklad takejto značky je uvedený v bode 5.2.3.3. Značka uvedená v článku 15 písm. a) je rovnaká ako značka EHS schválenia umiestnená v šesťuholníku.Príklad takejto značky je uvedený v bode 5.3.3.4. Značka uvedená v článku 15 písm. b) je značka vyňatia z EHS schválenia typu umiestnená v šesťuholníku.Príklad takejto značky je uvedený v bode 5.4.4. UVEREJNENIE EHS SCHVÁLENIA TYPU4.1. EHS osvedčenia schválenia typu sa uverejňujú v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.4.2. Súčasne s oznámením dotknutej strany zašle členský štát kópie osvedčenia EHS schválenia typu Komisii a ostatným členským štátom, ktoré môžu taktiež dostať kópie úplnej technickej dokumentácie nádoby a protokolov o vykonaných preskúmaniach a skúškach.4.3 Odobratie EHS schválenia typu sa uverejňuje v súlade s postupom uvedeným v bodoch 4.1 a 4.2.4.4. Každý členský štát, ktorý zamietne EHS schválenie typu, o tom upovedomí ostatné členské štáty a Komisiu.5. ZNAČKY TÝKAJÚCE SA EHS SCHVÁLENIA TYPU5.1. Značka EHS schválenia typu (pozri bod 3.1.)+++++ TIFF +++++Príklad: | | EHS schválenie typu udelené Spolkovou republikou Nemecko v roku 1979 podľa prvej osobitnej smernice. Číslo EHS schválenia typu |5.2. Značka vyňatia z EHS schválenia typu (pozri bod 3.2.)+++++ TIFF +++++Príklad: | | Nádoba vyhotovená v Nemecku v roku 1979 a nepodliehajúca EHS schváleniu typu podľa prvej osobitnej smernice. Referenčné číslo kategórie nepodliehajúcej EHS schváleniu typu, ak je to stanovené v osobitnej smernici. |5.3. Značka EHS schválenia typu a vyňatia z EHS overenia (pozri bod 3.3.)+++++ TIFF +++++Príklad: | | EHS schválenie typu vydané Spolkovou republikou Nemecko v roku 1979 podľa prvej osobitnej smernice. Číslo EHS schválenia typu. |5.4. Značka vyňatia z EHS schválenia typu a z EHS overenia (pozri bod 3.4.)+++++ TIFF +++++Príklad: | | Nádoba zhotovená v Nemecku v roku 1979 a nepodliehajúca EHS schváleniu typu podľa prvej osobitnej smernice. Referenčné číslo kategórie nepodliehajúcej EHS schváleniu typu, ak je tak stanovené v osobitnej smernici. |5.5. V osobitných smerniciach môže byť stanovené umiestnenie a rozmery značiek týkajúcich sa EHS schválenia typu.Pokiaľ nie je v osobitných smerniciach stanovené inak, tak výška písmena číslic v každej značke musí byť minimálne 5 mm.[1] Pozri dodatok k prílohám I a II.--------------------------------------------------PRÍLOHA II [1]EHS OVERENIE1. VŠEOBECNE1.1. EHS overenie sa môže vykonať v jednej alebo vo viacerých etapách.1.2. Podľa požiadaviek osobitných smerníc:1.2.1 EHS overenie sa vykonáva iba v jednej etape nádob, ktoré pri výstupe z výrobného závodu tvoria jeden celok, t. j. nádoby, ktoré sa teoreticky môžu prepravovať na svoje miesto inštalácie bez toho, aby boli predtým rozobraté;1.2.2. overovanie nádob, ktoré sa neexpedujú v jednom kuse, sa vykonáva vo dvoch alebo viacerých etapách;1.2.3. overovaním sa musí zabezpečiť, aby nádoba vyhovovala schválenému typu, alebo, v prípade nádob vyňatých z EHS schválenia typu, požiadavkám stanoveným príslušnou osobitnou smernicou.2. PODSTATA EHS OVERENIA2.1. Podľa požiadaviek osobitných smerníc overenie zahŕňa:- preskúmanie akosti materiálov,- kontrolu konštrukčných výpočtov, výrobných metód, prevedenia a použitých materiálov,- vnútornú prehliadku pozostávajúcu z kontroly vnútorných častí a zvarov,- tlakovú skúšku,- kontrolu všetkých bezpečnostných zariadení a inštalovaného meracieho zariadenia,- vonkajšiu prehliadku rôznych častí nádoby,- prevádzkovú skúšku, pokiaľ je predpísaná v osobitných smerniciach.3. ZNAČKY EHS OVERENIA3.1. Opis značiek EHS overenia3.1.1. Podľa požiadaviek osobitných smerníc sú značky EHS overenie, ktoré sa pripevňujú na nádobu v súlade s bodom 3.3, tieto:3.1.1.1. Značka EHS úplného overenia sa skladá z dvoch značiek:3.1.1.1.1. Prvá značka tvorí písmeno „e“, ktoré obsahuje:- v hornej polovici veľké písmeno (písmená) označujúce štát, v ktorom bolo overenie vykonané (B pre Belgicko, D pre Spolkovú republiku Nemecko, DK pre Dánsko, F pre Francúzsko, I pre Taliansko, IRL pre Írsko, L pre Luxembursko, NL pre Holandsko a UK pre Spojené Kráľovstvo) spolu, v prípade potreby, s jedným alebo dvomi číslami označujúcimi územné členenie,- v dolnej polovici značku kontrolného orgánu pripevnenú skúšobným technikom, poprípade spolu s jeho značkou;3.1.1.1.2. Druhá značka pozostáva z dátumu overenia, ktorá sa nachádza v šesťuholníku s presnosťou požadovanou osobitnými smernicami;Značku EHS čiastočného overenia tvorí iba prvá značka [2].3.2. Tvar a rozmery značky3.2.1. Príklad značiek opísaných v bodoch 3.1.1.1.1 a 3.1.1.1.2 je znázornený na nižšie uvedených obrázkoch 1 a 2.Umiestnenie a rozmery značiek EHS overenia môžu byť stanovené osobitnými smernicami.Pokiaľ nie je v osobitných smerniciach uvedené inak, musia byť písmená a číslice každej značky vysoké najmenej 5 mm.3.2.2. Inšpekčné orgány členských štátov si vzájomne vymenia kópie výkresov značiek EHS overenia.3.3. Pripevňovanie značiek3.3.1. Značka EHS úplného overenia sa pripevní na požadované miesto na nádobe po jej úplnom overení a uznaní za vyhovujúcu požiadavkám EHS.3.3.2. Ak sa overovanie vykonáva vo viacerých stupňoch, musí byť v mieste výroby pripojená na nádobu alebo na jej časť značka EHS čiastočného overenia, ktorá ju označuje za vyhovujúcu požiadavkám EHS v danom stupni postupu kontroly, a to na miesto zvlášť vyhradené na pripojenie značiek alebo iné miesto stanovené v osobitných smerniciach.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++[1] Pozri tiež dodatok k prílohám I a II.[2] Vysvetľujúca poznámka k značke EHS úplného overenia a k značke EHS čiastočného overeniaAk nádoba nemôže byť zmontovaná v mieste jej výroby alebo by jej preprava mohla mať vplyv na jej vlastnosti, tak EHS overenie sa vykoná takto:- overenie nádoby v mieste jej výroby kontrolným orgánom krajiny pôvodu, ktorý za predpokladu, že nádoba spĺňa požiadavky EHS, pripevní značku „e“ opísanú v bode 3.1.1.1.1 a známu ako značka EHS čiastočného overenia,- úplné overenie nádoby v mieste jej montáže kontrolným orgánom krajiny určenia, ktorý za predpokladu, že nádoba spĺňa požiadavky EHS, pripevní značku opísanú v bode 3.1.1.1.2, ktorá spolu so značkou EHS čiastočného overenia tvorí značku EHS úplného overenia.--------------------------------------------------PRÍLOHA IIIMinimálne kritériá, ktoré musia členské štáty brať do úvahy pri vydaní rozhodnutia o vymenovaní kontrolných orgánov na vykonávanie EHS overenia1. Kontrolným orgánom, jeho riaditeľom, a pracovníkmi zodpovednými za vykonávanie overovacích skúšok nemôžu byť osoby, ktoré navrhujú, vyrábajú, dodávajú či montujú nádoby alebo zariadenia, ktorých kontrolu vykonávajú, ani splnomocnený zástupca niektorej z týchto strán. Nesmú sa priamo podieľať na návrhu, výrobe, uvádzaní na trh, predvádzaní alebo údržbe nádob alebo zariadení, ani zastupovať strany, ktoré sa na týchto činnostiach podieľajú. Týmto však nie je vylúčená možnosť výmeny technických informácií medzi výrobcom a kontrolným orgánom.2. Kontrolný orgán a jeho pracovníci musia vykonávať overovacie skúšky na najvyššej úrovni odbornej integrity a technickej spôsobilosti a nesmú byť vystavení žiadnym tlakom a ani ovplyvňovaniu, najmä finančným, ktoré by mohli mať vplyv na ich úsudok alebo výsledky kontroly, a to najmä zo strany osôb alebo skupiny osôb, ktoré sú na výsledkoch overovaní zainteresované.3. Kontrolný orgán musí mať k dispozícii potrebných pracovníkov a vlastniť potrebné prostriedky tak, aby mohol riadne vykonávať a plniť správne a technické úlohy spojené s overovaniami; musí mať taktiež prístup k zariadeniu a vybaveniu požadovanému pre špeciálne overovania.4. Personál zodpovedný za kontroly musí mať:- zodpovedajúce technické a odborné vzdelanie,- dostatočnú znalosť požiadaviek na vykonávanie skúšok a zodpovedajúce skúsenosti s týmito skúškami,- schopnosť vypracovávať osvedčenia, záznamy a správy požadované na potvrdenie dôveryhodnosti vykonaných skúšok.5. Musí byť zaručená nestrannosť kontrolných pracovníkov. Ich odmeňovanie nesmie závisieť od počtu vykonaných skúšok a ani od výsledkov takýchto skúšok.6. Kontrolný orgán je povinný uzavrieť poistnú zmluvu o zodpovednosti za škodu vo vzťahu k tretím osobám, pokiaľ neprevzal v súlade s vnútroštátnym právom občianskoprávnu zodpovednosť štát, alebo pokiaľ nie je za skúšky priamo zodpovedný samotný členský štát.7. Pracovníci kontrolného orgánu sú povinní dodržiavať služobné tajomstvo (vyjmúc vo vzťahu k príslušným správnym orgánom štátu, v ktorom vykonávajú svoju činnosť), pokiaľ ide o všetky informácie, ktoré získali pri plnení svojich úloh podľa tejto smernice a osobitných smerníc alebo akéhokoľvek ustanovenia vnútroštátneho právneho predpisu, na základe ktorých sa táto smernica vykonáva.--------------------------------------------------PRÍLOHA IVPOJMYKrajina pôvodu: Členský štát, v ktorom bola tlaková nádoba vyrobená.Krajina príjemcu: Členský štát, do ktorého sa má tlaková nádoba doviesť alebo v ktorom má byť uvedená na trh a/alebo uvedená do prevádzky.Správa pôvodu: Príslušné správne orgány krajiny pôvodu.Správa príjemcu: Príslušné správne orgány krajiny príjemcu.POSTUP1. Ak si výrobca chce vyvážať tlakovú nádobu alebo viac tlakových nádob jedného typu, podá on alebo jeho zástupca štátnej správe krajiny príjemcu priamo alebo prostredníctvom dovozcu žiadosť, s odvolaním sa na článok 22, o vykonaní overovacích skúšok v súlade metódami stanovenými v krajine príjemcu, a to kontrolným orgánom iným ako sú kontrolné orgány krajiny príjemcu.Vo svojej žiadosti výrobca alebo jeho zástupca uvedú, ktorý kontrolný orgán si vybrali. Výber sa musí vykonať zo zoznamu zaslaného podľa článku 13 krajinou pôvodu. Na základe odchýlky od tohto postupu je prípad nádob skonštruovaných zvlášť na jednu objednávku vo veľmi malých počtoch alebo nádob určených na inštaláciu do väčších zariadení a vyrobených podľa informácií a špecifikácií zákazníka alebo ním určenou poradenskou kanceláriou, keď kontrolný orgán v členskom štáte pôvodu vyberie zákazník, bez ohľadu na to, či tento orgán je alebo nie je na zozname uvedenom v článku 13, za predpokladu, že štátna správa krajiny príjemcu s jeho voľbou súhlasí.Štátna správa krajiny príjemcu informuje štátnu správu krajiny pôvodu o rozhodnutiach, ktoré v tejto záležitosti prijala.V žiadosti musí byť uvedené meno zákazníka alebo dovozcu, pokiaľ je známe.Žiadosť musí byť doložená dokumentáciou obsahujúcou výkresy a výpočty, ktoré sa týkajú nádoby alebo typu, špecifikáciu materiálu, informácie o použitých výrobných postupoch a podrobnosti o metódach overenia počas výroby a taktiež iné informácie, ktoré by podľa výrobcu alebo jeho zástupcu mohli byť nápomocné pre rozhodnutia štátnej správy krajiny príjemcu o tom, či tlaková nádoba alebo nádoby toho istého typu, ktoré zodpovedajú výkresom, spĺňajú zákonné požiadavky na tlakové nádoby v krajine príjemcu.Dokumenty sa zasielajú v štyroch vyhotoveniach v jazyku alebo jazykoch krajiny príjemcu alebo v inom jazyku prijateľnom pre danú krajinu.2. 2.1. Štátna správa krajiny príjemcu potvrdí prijatú dokumentáciu okamžite po jej prijatí.2.2. 2.2.1. Ak štátna správa krajiny príjemcu usúdi, že prijatá dokumentácia obsahuje všetky informácie podľa oddielu 1, má k dispozícii lehotu jedného mesiaca od dátumu prijatia dokumentácie, aby vecne preskúmala v nej obsiahnuté dokumenty.2.2.2. Ak správa príjemcu usúdi, že prijatá dokumentácia neobsahuje všetky informácie požadované podľa oddielu 1, tak má jeden mesiac od dátumu prijatia dokumentácie na to, aby informovala žiadateľa o ďalších údajoch, ktoré musí predložiť. Po obdržaní náležite doplnenej dokumentácie sa dodržiava postup uvedený v 2.2.1.2.3. 2.3.1. Ak je z vecného preskúmania dokumentácie zrejmé, že nádoba alebo nádoby rovnakého typu boli vyrobené alebo majú byť vyrobené v súlade s príslušnými dokladmi a vyhovujú predpísaným požiadavkám pre tlakové nádoby v krajine príjemcu, alebo môžu byť prijaté, ak sa udelí odchýlka od týchto požiadaviek, štátna správa krajiny príjemcu o tom informuje žiadateľa v lehote uvedenej v bode 2.2.1.Ak nádoba alebo nádoby jedného typu, ktoré sú predmetom žiadosti, nepodliehajú predpisom v krajine príjemcu, tak štátna správa v krajine príjemcu môže požadovať, aby boli dodržiavané predpisy, ktoré sa vzťahujú na tlakové nádoby v krajine pôvodu.2.3.2. Ak je na základe vecného preskúmania zrejmé, že nádoba alebo nádoby jedného typu boli vyrobené alebo sa majú vyrobiť v súlade s príslušnými dokumentmi, avšak nevyhovujú zákonným požiadavkám pre tlakové nádoby v krajine príjemcu a nevzťahuje sa na nich odchýlka z týchto požiadaviek, štátna správa krajiny príjemcu o tom informuje žiadateľa v lehote ustanovenej v bode 2.2.1 a uvedie, ktoré ustanovenia neboli dodržané a ktoré ustanovenia sa musia dodržať, aby nádoba alebo nádoby jedného typu mohli byť schválené. Taktiež bude informovať žiadateľa o výrobných požiadavkách a o kontrolách, skúškach a overeniach požadovaných predpismi pre tlakové nádoby platnými v krajine príjemcu.Ak je žiadateľ ochotný pozmeniť návrh, výrobný proces a/alebo metódy overenia týkajúce sa nádoby alebo nádob jedného typu, aby vyhovovali požadovaným podmienkam, príslušne upraví svoju dokumentáciu. Po prijatí upravenej dokumentácie nasleduje postup uvedený v bode 2.2.1, avšak lehota na preskúmanie sa skráti na dva mesiace.2.3.3. Kritériá, ktorými sa riadi štátna správa krajiny príjemcu pri udeľovaní alebo zamietaní odchýlok uvedených v bode 2.3.1. a 2.3.2, sú rovnaké ako kritériá bežne používané u výrobcov v krajine príjemcu.2.4. Poplatky, dane alebo iné náklady na preskúmanie dokumentácie sú stanovené pravidlami, ktoré sa uplatňujú v krajine príjemcu.3. Kontrolný orgán vymenovaný podľa oddielu 1 vykonáva činnosti požadované štátnou správou krajiny príjemcu.4. Po vykonaní skúšok a overení požadovaných štátnou správou krajiny príjemcu a po zistení, že výsledky sú vyhovujúce, vydá kontrolný orgán výrobcovi alebo jeho zástupcovi, ako aj štátnej správe krajiny príjemcu, protokoly o týchto kontrolách, skúškach a overeniach a osvedčenia potvrdzujúce, že použité metódy kontroly skúšania a overenia a dosiahnuté výsledky sú v súlade s požiadavkami krajiny príjemcu.Ak výsledky kontrol nie sú uspokojivé, informuje o tom kontrolný orgán žiadateľa a štátnu správu krajiny príjemcu.Tieto dokumenty sa musia vyhotoviť v jazyku krajiny príjemcu alebo v inom pre túto krajinu prijateľnom jazyku.5. Poplatky, dane a iné náklady na vykonanie týchto kontrol a skúšok sa riadia pravidlami používanými kontrolným orgánom.6. Štátna správa krajiny príjemcu je povinná zabezpečiť, aby jej doručené výkresy a dokumenty boli uchované v tajnosti.--------------------------------------------------


title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/96/ES z  19. novembra 2008 o riadení bezpečnosti cestnej infraštruktúry

text:
               29.11.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 319/59

      SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2008/96/ES
   z 19. novembra 2008
   o riadení bezpečnosti cestnej infraštruktúry
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 71 ods. 1 písm. c),
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
   po porade s Výborom regiónov,
   konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (2),
   keďže:

               (1)

               Transeurópska dopravná sieť vymedzená v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1692/96/ES z 23. júla 1996 o základných usmerneniach Spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete (3) má rozhodujúcu dôležitosť pri podpore európskej integrácie a súdržnosti, ako aj pri zabezpečovaní vysokej úrovne blahobytu. Zaručiť by sa mala najmä vysoká úroveň bezpečnosti.

               (2)

               Komisia vo svojej bielej knihe z 12. septembra 2001 s názvom Európska dopravná politika do roku 2010: čas rozhodnúť vyjadrila potrebu vykonať posudzovania vplyvu bezpečnosti a audity bezpečnosti ciest s cieľom nájsť a riadiť úseky s vysokou nehodovosťou v Spoločenstve. Stanovila aj cieľ znížiť počet úmrtí na cestách v Európskej únii od roku 2001 do roku 2010 na polovicu.

               (3)

               Komisia vo svojom oznámení z 2. júna 2003 s názvom Akčný program bezpečnosti cestnej premávky v Európe, do roku 2010 znížiť počet obetí dopravných nehôd v Európskej únii o polovicu: spoluzodpovednosť stanovila cestnú infraštruktúru ako tretí pilier politiky bezpečnosti ciest, ktorý by mal významne prispieť k cieľu Spoločenstva znížiť počet nehôd.

               (4)

               V posledných rokoch sa v oblasti projektovania vozidiel (bezpečnostné opatrenia a uplatňovanie nových technológií) dosiahli veľké úspechy, ktoré prispeli k zníženiu počtu osôb, ktoré zomreli alebo boli zranené pri dopravných nehodách. Ak sa má dosiahnuť cieľ stanovený na rok 2010, treba prijať opatrenia aj v ostatných oblastiach. Riadenie bezpečnosti cestnej infraštruktúry ponúka široký priestor na zlepšenie, ktorý treba využiť.

               (5)

               Stanovenie vhodných postupov je významný nástroj zlepšovania bezpečnosti cestnej infraštruktúry v rámci transeurópskej cestnej siete. Posudzovaniami vplyvu bezpečnosti ciest by sa mali na strategickej úrovni preukázať dôsledky rôznych plánovacích alternatív projektu infraštruktúry na bezpečnosť ciest a mali by zohrávať významnú úlohu pri výbere trás. Výsledky posúdení vplyvu bezpečnosti ciest sa môžu uviesť v niekoľkých dokumentoch. Auditmi bezpečnosti ciest by sa mali ďalej podrobne určiť nebezpečné prvky projektu cestnej infraštruktúry. Má preto zmysel vyvíjať postupy, ktoré treba dodržiavať v týchto dvoch oblastiach, s cieľom zvýšiť bezpečnosť cestných infraštruktúr v transeurópskej cestnej sieti, a súčasne vylúčiť cestné tunely, na ktoré sa vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/54/ES z 29. apríla 2004 o minimálnych bezpečnostných požiadavkách na tunely v transeurópskej cestnej sieti (4).

               (6)

               Viacero členských štátov už má dobre fungujúce systémy riadenia bezpečnosti cestnej infraštruktúry. Týmto krajinám by sa malo povoliť, aby aj naďalej využívali svoje súčasné metódy, pokiaľ sú v súlade s cieľmi tejto smernice.

               (7)

               Výskum je nevyhnutný na zvýšenie bezpečnosti na cestách v Európskej únii. Vývoj a demonštrácia komponentov, opatrení a metód (vrátane telematiky) a rozširovanie výsledkov výskumu zohrávajú významnú úlohu pri zvyšovaní bezpečnosti cestnej infraštruktúry.

               (8)

               Bezpečnosť existujúcich ciest by sa mala zvýšiť, a to sústredením investícií na cestné úseky s najvyššou nehodovosťou a/alebo najvyšším potenciálom znižovania nehodovosti. Aby vodiči mohli prispôsobiť svoje správanie a zlepšiť dodržiavanie dopravných predpisov, najmä pokiaľ ide o rýchlostné obmedzenia, mali by byť upozornení na cestné úseky s vysokou nehodovosťou.

               (9)

               Klasifikácia bezpečnosti siete má vysoký potenciál ihneď po jej implementácii. Po vyriešení cestných úsekov s vysokou nehodovosťou a prijatí opatrení na nápravu by bezpečnostné kontroly ako preventívne opatrenie mali prevziať dôležitejšiu úlohu. Pravidelné kontroly sú dôležitým nástrojom na zabránenie možným nebezpečenstvám, ktoré hrozia všetkým účastníkom cestnej premávky vrátane tých účastníkov, ktorí sú ľahko zraniteľní, a to aj v prípade prác na ceste.

               (10)

               Odbornou prípravou a vydávaním osvedčení pracovníkom v oblasti bezpečnosti, ktoré sa touto smernicou vyžadujú prostredníctvom osnov odbornej prípravy a nástrojov na kvalifikáciu schválených členskými štátmi, by sa malo zabezpečiť, aby odborníci získali potrebné najnovšie vedomosti.

               (11)

               S cieľom zvýšiť bezpečnosť na cestách v Európskej únii by sa mali prijať opatrenia na častejšiu a dôslednejšiu výmenu najlepších postupov medzi členskými štátmi.

               (12)

               Na zabezpečenie vysokej úrovne bezpečnosti ciest v Európskej únii by členské štáty mali uplatniť usmernenia o riadení bezpečnosti cestnej infraštruktúry. Oznamovanie týchto usmernení Komisii a pravidelné predkladanie správ o ich vykonávaní by malo vytvoriť podmienky na systematické zlepšovanie bezpečnosti infraštruktúry na úrovni Spoločenstva a malo by predstavovať základ pre vývoj smerom k účinnejšiemu systému v budúcich rokoch. Predkladaním správ o vykonávaní usmernení by sa ďalej malo umožniť ostatným členským štátom určiť najúčinnejšie riešenia, pričom systematickým zhromažďovaním údajov zo štúdií vykonaných vopred a/alebo neskôr by sa mal umožniť výber najúčinnejšieho opatrenia pre budúcu akciu.

               (13)

               Ustanovenia tejto smernice, ktoré sa týkajú investícií do bezpečnosti ciest by sa mali uplatňovať bez toho, aby boli dotknuté právomoci členských štátov, pokiaľ ide o investície do údržby cestnej siete.

               (14)

               Keďže cieľ tejto smernice, a to zavedenie postupov na zaistenie trvale vysokej úrovne bezpečnosti ciest v transeurópskej cestnej sieti, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodov účinku akcie ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku, táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

               (15)

               Opatrenia potrebné na vykonávanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (5).

               (16)

               Komisia by predovšetkým mala byť splnomocnená na prijatie kritérií potrebných na zlepšovanie postupov riadenia bezpečnosti ciest a prispôsobenie príloh technickému pokroku. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť nepodstatné prvky tejto smernice, okrem iného jej doplnením o nové nepodstatné prvky, musia sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou, ustanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES.

               (17)

               Dostatočný počet parkovísk na kraji vozovky je veľmi dôležitý nielen pre prevenciu kriminality, ale aj pre bezpečnosť ciest. Parkoviská umožňujú, aby si vodiči vo vhodnom čase odpočinuli a aby pokračovali vo svojej ceste plne sústredení. Zabezpečenie dostatočného počtu bezpečných parkovísk by preto malo byť neoddeliteľnou súčasťou riadenia bezpečnosti cestnej infraštruktúry.

               (18)

               V súlade s bodom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva (6) sa členské štáty vyzývajú, aby pre seba a v záujme Spoločenstva vypracovali a zverejnili vlastné tabuľky zhody, ktoré budú čo najlepšie vyjadrovať vzájomný vzťah medzi touto smernicou a opatreniami na jej transpozíciu,

         PRIJALI TÚTO SMERNICU:
   Článok 1
   Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
   1.   Táto smernica od členských štátov vyžaduje zavedenie a vykonávanie postupov týkajúcich sa posudzovania vplyvu bezpečnosti ciest, auditov bezpečnosti ciest, riadenia bezpečnosti cestnej siete a kontrol bezpečnosti ciest.
   2.   Táto smernica sa uplatňuje na cesty v etape projektovania, výstavby, alebo prevádzky, ktoré sú súčasťou transeurópskej cestnej siete.
   3.   Členské štáty môžu ustanovenia tejto smernice ako súbor najlepších postupov uplatniť aj na vnútroštátnu infraštruktúru cestnej dopravy, ktorá nepatrí do transeurópskej cestnej siete vybudovanej úplne alebo čiastočne s pomocou finančných prostriedkov Spoločenstva.
   4.   Táto smernica sa neuplatňuje na cestné tunely, na ktoré sa vzťahuje smernica 2004/54/ES.
   Článok 2
   Vymedzenie pojmov
   Na účely tejto smernice sa uplatňujú tieto definície:

               1.

               „transeurópska cestná sieť“ je cestná sieť uvedená v oddiele 2 prílohy I k rozhodnutiu č. 1692/96/ES;

               2.

               „príslušný subjekt“ je akákoľvek verejná alebo súkromná organizácia zriadená na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni, ktorá sa podieľa na vykonávaní tejto smernice na základe svojich právomocí, vrátane orgánov označených ako príslušné subjekty, ktoré existovali už pred nadobudnutím účinnosti tejto smernice, pokiaľ spĺňajú požiadavky tejto smernice;

               3.

               „posudzovanie vplyvu bezpečnosti cesty“ je strategická komparatívna analýza vplyvu novej cesty alebo podstatnej zmeny existujúcej siete na dosahovanú bezpečnosť cestnej siete;

               4.

               „audit bezpečnosti cesty“ je nezávislé podrobné systematické overenie a overenie technickej bezpečnosti vlastností projektu cestnej infraštruktúry, ktoré sa vzťahuje na všetky etapy od plánovania až po fázu počiatočnej prevádzky;

               5.

               „klasifikácia úsekov s vysokou nehodovosťou“ je metóda na určenie, analýzu a klasifikáciu úsekov cestnej siete s vysokým počtom smrteľných nehôd úmerne k dopravnému prúdu, pričom ide o úseky, ktoré sú v prevádzke dlhšie ako tri roky;

               6.

               „klasifikácia bezpečnosti siete“ je metóda určenia, analýzy a klasifikácie častí existujúcej cestnej siete na základe ich potenciálu pre zlepšovanie bezpečnosti a znižovanie nákladov vzniknutých v dôsledku nehôd;

               7.

               „kontrola bezpečnosti“ je bežné pravidelné overovanie charakteristík a nedostatkov, ktoré si z bezpečnostných dôvodov vyžadujú údržbové práce;

               8.

               „usmernenia“ sú opatrenia prijaté členskými štátmi, ktoré stanovujú kroky, ktoré je potrebné dodržiavať, a prvky, ktoré je potrebné zvážiť pri uplatňovaní bezpečnostných postupov stanovených v tejto smernici;

               9.

               „projekt infraštruktúry“ je projekt výstavby novej cestnej infraštruktúry alebo podstatnej zmeny existujúcej siete, ktorá ovplyvní dopravný prúd.

         Článok 3
   Posudzovanie vplyvu bezpečnosti cesty pre projekty infraštruktúry
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa posudzovanie vplyvu bezpečnosti cesty vykonávalo pre všetky projekty infraštruktúry.
   2.   Posudzovanie vplyvu bezpečnosti cesty sa vykonáva v začiatočnej etape plánovania predtým, ako sa projekt infraštruktúry schváli. V tejto súvislosti sa členské štáty usilujú splniť kritériá stanovené v prílohe I.
   3.   V posúdení vplyvu bezpečnosti cesty sa uvedie vysvetlenie hľadísk bezpečnosti cesty, ktoré prispievajú k voľbe navrhovaného riešenia. Uvedú sa v ňom aj všetky príslušné informácie potrebné na analýzu efektívnosti nákladov rôznych posudzovaných možností.
   Článok 4
   Audity bezpečnosti cesty pre projekty infraštruktúry
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa audity bezpečnosti cesty vykonávali pre všetky projekty infraštruktúry.
   2.   Členské štáty sa pri vykonávaní auditov bezpečnosti cesty usilujú splniť kritériá stanovené v prílohe II.
   Členské štáty zabezpečia, aby bol vymenovaný audítor na výkon auditu podstatných vlastností stavebného riešenia v projekte infraštruktúry.
   Audítor je vymenovaný v súlade s ustanoveniami článku 9 ods. 4 a má potrebné schopnosti a odbornú prípravu ustanovené v článku 9. Ak audity vykonávajú tímy, musí byť aspoň jeden člen tímu držiteľom osvedčenia o spôsobilosti uvedeného v článku 9 ods. 3.
   3.   Audity bezpečnosti cesty predstavujú neoddeliteľnú súčasť procesu návrhu projektu infraštruktúry v etape návrhu stavebného riešenia, podrobného stavebného riešenia, predbežného otvorenia a začiatku prevádzky.
   4.   Členské štáty zabezpečia, aby audítor stanovil v audítorskej správe rozhodujúce bezpečnostné prvky návrhu na každú etapu projektu infraštruktúry. Ak sa počas auditu zistia nebezpečné prvky, ale návrh sa nenapraví pred koncom príslušnej etapy, ako sa uvádza v prílohe II, príslušný subjekt uvedie dôvody v prílohe k tejto správe.
   5.   Členské štáty zabezpečia, aby správa uvedená v odseku 4 viedla k vypracovaniu príslušných odporúčaní z hľadiska bezpečnosti.
   Článok 5
   Klasifikácia a riadenie bezpečnosti cestnej siete v prevádzke
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa aspoň každé tri roky vykonávala klasifikácia cestných úsekov s vysokou nehodovosťou a klasifikácia bezpečnosti siete a to na základe prieskumov prevádzky cestnej siete. V tejto súvislosti sa členské štáty usilujú splniť kritériá stanovené v prílohe III.
   2.   Členské štáty zabezpečia, aby cestné úseky, ktoré na základe výsledkov klasifikácie cestných úsekov s vysokou nehodovosťou a klasifikácie bezpečnosti siete zhodnotili tímy expertov prostredníctvom inšpekcií na mieste, pri ktorých budú postupovať na základe prvkov uvedených v bode 3 prílohy III. Najmenej jeden člen tímu expertov spĺňa požiadavky stanovené v článku 9 ods. 4 písm. a).
   3.   Členské štáty zabezpečia, aby sa nápravné opatrenia zamerali na cestné úseky uvedené v odseku 2. Uprednostnia sa opatrenia uvedené v bode 3 písm. e) prílohy III, pričom pozornosť sa venuje opatreniam s najlepším pomerom medzi nákladmi a prínosom.
   4.   Členské štáty zabezpečia, že sa umiestnia vhodné značky upozorňujúce účastníkov cestnej premávky na úseky cestnej infraštruktúry, na ktorých sa vykonávajú opravy a ktoré tak môžu ohroziť bezpečnosť účastníkov cestnej premávky. Tieto značky zahŕňajú aj značky, ktoré sú viditeľné počas dňa i v noci, ktoré sa nachádzajú v bezpečnej vzdialenosti a spĺňajú ustanovenia Viedenského dohovoru o dopravných značkách a signáloch z roku 1968.
   5.   Členské štáty zabezpečia, aby užívatelia cesty boli informovaní o existencii úsekov s vysokou nehodovosťou prostredníctvom vhodných opatrení. Ak sa členský štát rozhodne využívať označenie dopravnými značkami, musí byť v súlade s ustanoveniami Viedenského dohovoru o dopravných značkách a signáloch z roku 1968.
   Článok 6
   Kontroly bezpečnosti
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa v súvislosti s cestami, ktoré sú v prevádzke, vykonávali kontroly bezpečnosti s cieľom určiť prvky týkajúce sa bezpečnosti ciest a zabrániť nehodám.
   2.   Kontroly bezpečnosti pozostávajú z pravidelných kontrol cestnej siete a prieskumov možného vplyvu prác na ceste na bezpečnosť dopravného prúdu.
   3.   Členské štáty zabezpečia, aby príslušný subjekt vykonával pravidelné kontroly. Tieto kontroly sa vykonávajú v takých intervaloch, ktoré budú dostatočné na zaistenie primeranej úrovne bezpečnosti príslušnej cestnej infraštruktúry.
   4.   Bez toho, aby boli dotknuté usmernenia prijaté podľa článku 8, prijmú členské štáty usmernenia týkajúce sa dočasných bezpečnostných opatrení vzťahujúcich sa na práce na ceste. Sú povinné zaviesť aj vhodný systém kontroly na zabezpečenie náležitého uplatňovania týchto usmernení.
   Článok 7
   Správa údajov
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby za každú smrteľnú nehodu, ktorá sa stane na ceste uvedenej v článku 1 ods. 2, vypracoval príslušný subjekt správu o nehode. Členské štáty sa usilujú o to, aby táto správa obsahovala všetky prvky uvedené v prílohe IV.
   2.   Členské štáty vypočítajú priemerné spoločenské náklady spojené so smrteľnými nehodami a priemerné spoločenské náklady spojené s vážnymi nehodami, ktoré sa stanú na ich území. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, či budú hlbšie rozlišovať miery nákladovosti, ktoré sa musia aktualizovať najmenej raz za päť rokov.
   Článok 8
   Prijatie a oznámenie usmernení
   1.   Ak usmernenia ešte neexistujú, členské štáty v záujme podpory príslušných subjektov pri uplatňovaní tejto smernice zabezpečia, aby sa tieto usmernenia prijali do 19. decembra 2011.
   2.   Členské štáty oznámia Komisii tieto usmernenia do troch mesiacov odo dňa ich prijatia, rovnako ako ich zmeny alebo doplnenia.
   3.   Komisia sprístupní usmernenia verejnosti na verejne dostupnej internetovej stránke.
   Článok 9
   Vymenovanie audítorov a ich odborná príprava
   1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa do 19. decembra 2011 prijali osnovy odbornej prípravy pre audítorov bezpečnosti ciest, ak také osnovy ešte neexistujú.
   2.   Členské štáty zabezpečia, aby v prípade, že audítori bezpečnosti ciest vykonávajú funkcie podľa tejto smernice, absolvovali úvodnú odbornú prípravu, pričom výsledkom bude udelenie osvedčenia o spôsobilosti, a aby sa zúčastňovali na ďalších pravidelných školeniach.
   3.   Členské štáty zabezpečia, aby audítori bezpečnosti ciest boli držiteľmi osvedčenia o spôsobilosti. Osvedčenia udelené pred nadobudnutím účinnosti tejto smernice sa uznávajú.
   4.   Členské štáty zabezpečia, aby audítori boli vymenovaní v súlade s týmito požiadavkami:

               a)

               audítori majú príslušné skúsenosti alebo absolvovali odbornú prípravu v oblasti projektovania ciest, konštrukčného riešenia bezpečnosti ciest a analýzy nehôd;

               b)

               od dvoch rokov od prijatia usmernení podľa článku 8 členskými štátmi vykonávajú audity bezpečnosti ciest len audítori, ktorí spĺňajú požiadavky stanovené v odsekoch 2 a 3, alebo tímy, ku ktorým títo audítori patria;

               c)

               na účel projektu infraštruktúry posudzovaného prostredníctvom auditu sa audítor nesmie v čase auditu zúčastňovať plánovania ani vykonávania príslušného projektu infraštruktúry.

         Článok 10
   Výmena najlepších postupov
   Aby sa zvýšila úroveň bezpečnosti ciest v Európskej únii, ktoré nie sú súčasťou transeurópskej cestnej siete, Komisia zriadi koherentný systém výmeny najlepších postupov medzi členskými štátmi, ktorého súčasťou by okrem iného mali byť jestvujúce projekty bezpečnosti cestnej infraštruktúry a osvedčené technológie bezpečnosti ciest.
   Článok 11
   Neustále zlepšovanie postupov riadenia bezpečnosti
   1.   Komisia pomáha pri výmene vedomostí a najlepších postupov medzi členskými štátmi a dáva tejto výmene štruktúru, pričom využíva skúsenosti z existujúcich príslušných medzinárodných fór s cieľom neustále zlepšovať postupy riadenia bezpečnosti cestných infraštruktúr v Európskej únii.
   2.   Komisii pomáha výbor uvedený v článku 13. V prípade, že sa musia prijať osobitné opatrenia, prijmú sa v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 13 ods. 3.
   3.   Kde je to vhodné, možno o otázkach súvisiacich s hľadiskami technickej bezpečnosti konzultovať s príslušnými mimovládnymi organizáciami pôsobiacimi v oblasti bezpečnosti a riadenia cestnej infraštruktúry.
   Článok 12
   Prispôsobenie technickému pokroku
   Prílohy tejto smernice sa prispôsobia tak, aby zohľadňovali technický pokrok, v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 13 ods. 3.
   Článok 13
   Výbor
   1.   Komisii pomáha výbor.
   2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.
   Lehota ustanovená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.
   3.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.
   Článok 14
   Transpozícia
   1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 19. decembra 2010. Bezodkladne informujú Komisiu o znení týchto ustanovení.
   2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
   Článok 15
   Nadobudnutie účinnosti
   Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 16
   Adresáti
   Táto smernica je určená členským štátom.

      V Štrasburgu 19. novembra 2008

            Za Európsky parlament

            predseda

         H.-G. PÖTTERING

            Za Radu

            predseda

         J.-P. JOUYET

      (1)  Ú. v. EÚ C 168, 20.7.2007, s. 71.

      (2)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 19. júna 2008 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 20. októbra 2008.

      (3)  Ú. v. ES L 228, 9.9.1996, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ L 167, 30.4.2004, s. 39.

      (5)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

      (6)  Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1.

      PRÍLOHA I
      POSUDZOVANIE VPLYVU BEZPEČNOSTI CESTY PRE PROJEKTY INFRAŠTRUKTÚRY

                  1.

                  Prvky posudzovania vplyvu bezpečnosti cesty:

                              a)

                              vymedzenie problému;

                              b)

                              súčasná situácia a scenár „ak by sa nič neurobilo“;

                              c)

                              ciele týkajúce sa bezpečnosti cesty;

                              d)

                              analýza vplyvov navrhovaných alternatív na bezpečnosť cesty;

                              e)

                              porovnanie alternatív vrátane analýzy nákladov a prínosov;

                              f)

                              predloženie súboru možných riešení.

                  2.

                  Prvky, ktoré je potrebné zohľadniť:

                              a)

                              smrteľné prípady a nehody; cielené zníženie oproti scenáru „ak by sa nič neurobilo“;

                              b)

                              voľba trasy a rozloženie dopravnej záťaže;

                              c)

                              možné vplyvy na existujúce siete (napr. výjazdy, križovatky, úrovňové prejazdy);

                              d)

                              užívatelia cesty vrátane ľahko zraniteľných užívateľov (napr. chodci, cyklisti, motocyklisti);

                              e)

                              cestná premávka (napr. intenzita cestnej premávky, kategorizácia cestnej premávky podľa druhov);

                              f)

                              sezónne a klimatické podmienky;

                              g)

                              existencia dostatočného počtu bezpečných parkovísk;

                              h)

                              seizmická aktivita.

      PRÍLOHA II
      AUDITY BEZPEČNOSTI CESTY PRE PROJEKTY INFRAŠTRUKTÚRY

                  1.

                  Kritériá v etape návrhu konštrukčného riešenia:

                              a)

                              geografická poloha (napr. vystavenie nebezpečenstvu zosuvu pôdy, povodní, lavín), sezónnosť a klimatické podmienky, ako aj seizmická činnosť;

                              b)

                              typy križovatiek a vzdialenosť medzi nimi;

                              c)

                              počet a typ jazdných pruhov;

                              d)

                              druhy premávky, ktoré sú prípustné na novej ceste;

                              e)

                              funkčnosť cesty v rámci siete;

                              f)

                              meteorologické podmienky;

                              g)

                              prevádzkové rýchlostné pásmo;

                              h)

                              profily (napr. šírka jazdnej dráhy, cyklistických chodníkov, chodníkov pre peších);

                              i)

                              smerové a výškové vedenie cestnej komunikácie;

                              j)

                              viditeľnosť;

                              k)

                              dispozičné riešenie križovatiek;

                              l)

                              verejná doprava a verejná dopravná infraštruktúra;

                              m)

                              cestné/železničné úrovňové prejazdy.

                  2.

                  Kritériá pre etapu podrobného stavebného riešenia:

                              a)

                              dispozičné riešenie;

                              b)

                              jednotné dopravné značky a označenia;

                              c)

                              osvetlenie osvetlených ciest a križovatiek;

                              d)

                              zariadenia na krajoch vozovky;

                              e)

                              prostredie na krajoch vozovky vrátane vegetácie;

                              f)

                              pevné zábrany na krajoch vozovky;

                              g)

                              zabezpečenie bezpečných parkovísk;

                              h)

                              ľahko zraniteľní užívatelia cesty (napr. chodci, cyklisti, motocyklisti);

                              i)

                              užívateľsky ústretové prispôsobenie systémov na zadržiavanie automobilov (stredné deliace pásy a zvodidlá určené na predchádzanie ohrozeniu zraniteľných užívateľov).

                  3.

                  Kritériá pre etapu pred začatím prevádzky:

                              a)

                              bezpečnosť a viditeľnosť užívateľov cesty pri odlišných podmienkach, napríklad v tme a očakávaných poveternostných podmienkach;

                              b)

                              čitateľnosť dopravných značiek a značenia;

                              c)

                              stav povrchu vozovky.

                  4.

                  Kritériá pre začiatok prevádzky: vyhodnotenie bezpečnosti cesty so zreteľom na skutočné správanie sa účastníkov.
                  Audity v ktorejkoľvek etape môžu obsahovať potrebu opätovne zvážiť kritériá z predchádzajúcich etáp.

      PRÍLOHA III
      KLASIFIKÁCIA ÚSEKOV S VYSOKOU NEHODOVOSŤOU A KLASIFIKÁCIA BEZPEČNOSTI SIETE
      1.   Určovanie cestných úsekov s vysokou nehodovosťou
      Pri určovaní cestných úsekov s vysokou nehodovosťou sa zohľadňuje prinajmenšom počet smrteľných nehôd, ku ktorým došlo v predchádzajúcich rokoch, na jednotku cestnej dĺžky vzhľadom na dopravný prúd a v prípade krížení počet takýchto nehôd na miesto kríženia.
      2.   Určovanie úsekov na analýzu v rámci klasifikácie bezpečnosti siete
      Pri určovaní úsekov na analýzu v rámci klasifikácie bezpečnosti siete sa zohľadňujú potenciálne ušetrené náklady spojené s nehodami. Cestné úseky sa zaraďujú do kategórií. Pre každú kategóriu ciest sa cestné úseky analyzujú a klasifikujú podľa faktorov súvisiacich s bezpečnosťou, ako nehodovosť, dopravný prúd a typológia premávky.
      Výsledkom klasifikácie bezpečnosti siete pre každú kategóriu ciest bude zoznam s prioritnými úsekmi ciest, pri ktorých by zlepšenie infraštruktúry malo mať rozsiahly účinok.
      3.   Prvky hodnotenia pre inšpekcie na mieste uskutočňované tímom expertov:

                  a)

                  opis cestného úseku;

                  b)

                  odkaz na prípadné predchádzajúce správy o tom istom cestnom úseku;

                  c)

                  analýza prípadných správ o nehodách;

                  d)

                  počet nehôd, smrteľných úrazov a vážne zranených osôb počas predchádzajúcich troch rokov;

                  e)

                  súbor prípadných nápravných opatrení, ktoré sa majú vykonať podľa rôznych časových plánov so zreteľom napríklad na:

                              —

                              odstránenie alebo ochranu pevných zábran na kraji vozovky,

                              —

                              zníženie najvyššej povolenej rýchlosti a zintenzívnenie vynucovania dodržiavania rýchlosti v danom mieste,

                              —

                              zlepšenie viditeľnosti za rôznych poveternostných a svetelných podmienok,

                              —

                              zlepšenie stavu zariadenia na kraji vozovky, ako sú systémy na zadržiavanie automobilov, z hľadiska bezpečnosti,

                              —

                              zlepšenie jednotnosti, viditeľnosti, čitateľnosti a pozície cestného značenia (vrátane použitia vibračných vodiacich pruhov), značiek a signalizácie,

                              —

                              ochranu pred padajúcimi kameňmi, zosuvmi pôdy a lavínami,

                              —

                              zlepšenie priľnavosti/drsnosti povrchu vozovky,

                              —

                              zmenu konštrukčného riešenia systémov zadržiavania automobilov,

                              —

                              zabezpečenie a zlepšenie ochrany stredového deliaceho pásu,

                              —

                              zmenu dispozičného riešenie predbiehania,

                              —

                              zlepšenie križovatiek vrátane cestných/železničných úrovňových prejazdov,

                              —

                              zmenu vedenia trasy,

                              —

                              zmenu šírky cesty, pridanie spevnených krajníc,

                              —

                              inštaláciu systému riadenia a regulácie dopravy,

                              —

                              zníženie možnosti stretu s ľahko zraniteľnými účastníkmi cestnej premávky,

                              —

                              modernizáciu cesty podľa súčasných projektových noriem,

                              —

                              obnovu alebo výmenu povrchu vozovky,

                              —

                              využívanie inteligentných dopravných značiek,

                              —

                              zlepšenie inteligentných dopravných systémov a telematických služieb na účely interoperability, pre prípad núdze a na účely signalizácie.

      PRÍLOHA IV
      INFORMÁCIE O NEHODÁCH ZAHRNUTÉ DO SPRÁV O NEHODE
      Správy o nehode obsahujú tieto prvky:

                  1.

                  čo najpresnejšie určenie miesta nehody;

                  2.

                  obrázky a/alebo diagramy miesta nehody;

                  3.

                  dátum a čas nehody;

                  4.

                  informácie o ceste, napríklad typ oblasti, typ cesty, typ križovatky vrátane signalizácie, počet jazdných pruhov, označenie, povrch cesty, svetelné a poveternostné podmienky, najvyššia povolená rýchlosť, prekážky na kraji vozovky;

                  5.

                  závažnosť nehody vrátane počtu smrteľných prípadov a zranených osôb, pokiaľ možno na základe spoločných kritérií definovaných v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 13 ods. 3;

                  6.

                  podstatné údaje o účastníkoch nehody, ako sú vek, pohlavie, štátna príslušnosť, obsah alkoholu v krvi, použitie alebo nepoužitie bezpečnostnej výbavy;

                  7.

                  údaje o vozidlách, ktoré sa na nehode podieľali (typ, rok výroby, krajina, prípadne bezpečnostná výbava, dátum poslednej, pravidelnej technickej kontroly v súlade s platnými právnymi predpismi);

                  8.

                  údaje o nehode ako sú typ nehody, typ zrážky, pohyb vozidla a manipulácia zo strany vodiča;

                  9.

                  podľa možnosti údaje o dĺžke času medzi nehodou a jej zaevidovaním alebo príchodom záchrannej služby.